mot · GK02Ub250 · 1996-10-07 00:00:00 — Den liberalautbildningsvisionenFör liberaler finns inget viktigare än en människa. Ingentingkan värderas högre. På denna punkt skiljer sig liberalismenfrån andra politiska ideologier. En människa medkunskap är en människa som lättare kan förstå sin omvärld,värdera sina intryck och forma sitt eget liv. Kunskap gerockså bättre förmåga att kritiskt granska och sorterainformation. Kunskap stärker den enskilda individen att tamakten över sitt eget liv och att utveckla sin egenpersonlighet. Liberaler har alltid kämpat för fri tillgång tillinformation och en utbildningspolitik som syftar till att höjautbildningsnivån för alla.Vi föds med olika begåvning och växer upp med olika sociala ochekonomiska förutsättningar. En av välfärdsstatens främsta uppgifter är att setill att alla människor ges likvärdiga möjligheter till en god utbildning.Folkpartiet liberalerna anser att samhället ska betraktas ur de sämst ställdasperspektiv. Vi anser inte att de människor som har sämst förutsättningari vårt land ges tillräckligt goda möjligheter inom utbildningsområdet. Detmåste de få.Människor som får leva och verka i ett fritt och jämlikt samhälle utvecklasolika mycket och i olika riktningar. Det tycker vi är bra. Om människor gesfrihet att växa, släpps kreativiteten fri och välstånd skapas. Skolan ärsamhällets kraftfullaste verktyg för att ge alla människor jämlika livschanser.Samhället ska organiseras så att varje människas inneboende lust att läraalltid uppmuntras, oavsett var i livet hon befinner sig. För att en sådan visionska bli möjlig krävs att får ett utbildningssystem av världsklass. Vi ärövertygade om att det är möjligt att nå detta mål, men då måste mer avsamhällets kraft satsas på utbildningsfrågor.Från ett nyfiket barn till en vetgirigpensionärLusten att lära är medfödd. Om den vårdas följer den ossgenom hela livet. Att vårda lusten att lära måste varaledstjärnan i en god utbildningspolitik. Kunskapen ommänniskans inlärningsförmåga är god, och vi vet att redanbarn har en enorm inlärningskapacitet. För småbarn är lärande lek och lek lärande. Vi känner alla, gamlasom unga, en djup tillfredsställelse att klara något vi tidigareinte förmått, eller förstå något som verkade obegripligt.Genom årtusenden har människans nyfikenhet och optimismfört henne framåt. Om vi människor vore enfaldiga ochoförnuftiga, oförmögna att förkovra oss och obenägna attsöka utmaningar hade mänskligheten knappast överlevt.Folkpartiet liberalerna stödjer alla förslag som syftar till attgöra utbildning mer attraktivt för den enskilde. Reformer påutbildningsområdet måste präglas av tydlighet, lika villkoroch långsiktighet. Endast finansiella skäl får begränsareformtakten inom utbildningsområdet. Liberalismen ärtilltrons och utvecklingsoptimismens politiska ideologi.Frihet och inflytande iskolanMångfald genom fria skolorFriskolors möjlighet att verka på stabila villkor berikar detsvenska utbildningsväsendet genom en ökad valfrihet och enstörre mångfald. Trots kritik från flera viktigaremissinstanser och i strid mot tusentals föräldrars vädjandenföreslår regeringen att den garanterade ersättningsnivån dens k skolpengen, avskaffas.Fria skolor stimulerarAtt ge människor möjlighet att starta friskolor är intedetsamma som att nedvärdera den ordinarie kommunalaskolan. Det är i stället så att ett ökat antal friskoloroftast blir en stimulans till den kommunala skolansorganisatoriska utveckling och pedagogiska förnyelse.Genom rätten att välja skola garanterad genom en skolpengsom följer eleven till en skola eller en s k friskolages föräldrar och elever den verkliga makten. Skolledningennödgas att erbjuda en god undervisning och en i övrigttrevlig skolmiljö för att eleverna skall söka sig dit.En medborgerlig rättighetVi anser att möjligheten att på förutsägbara villkor kunnastarta och driva en fristående skola är en medborgerligrättighet. Förutsättningen är att skolans utbildning svarar motde kunskaper och färdigheter som förmedlar ochatt skolan även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolansmål. Vi menar dessutom att skolan bör ha ett tillräckligtelevunderlag, dvs minst 10-15 elever i en årskurs, för attkunna godkännas av Skolverket.Kommunalt stöd en grundRätten att starta en skola måste åtföljas av ekonomiskamöjligheter. Risken blir annars överhängande att skolan blirberoende av föräldrarnas ekonomiska stöd och därmed baraett val för de barn som har föräldrar med god ekonomi.Därför anser liberalerna att kommunen ävenfortsättningsvis ska vara skyldig att ekonomiskt ersättafristående skolor som godkänts av . Detta är inteatt inkräkta på den kommunala självstyrelsen, eftersompengar till skolverksamheten ligger i det generellastatsbidraget. Detta bör således omfatta både kommunala ochfristående skolor.En friskola bör få samma ekonomiska resurser som den skulle ha fått omden varit . Om inte elevsammansättningen eller andra faktoreravviker från den kommunala skolan skall friskolan alltså ha motsvarandebelopp som den genomsnittliga kommunala skolkostnaden. Det har helatiden varit vår utgångspunkt och det blev också den förra borgerligaregeringens utgångspunkt. Av detta följer att ersättningen kan variera någotmellan olika skolor, t ex beroende på antalet elever med särskilda behov, påsamma sätt som den varierar mellan kommunala skolor. Men erfarenheternaav kommunernas hantering av friskolor visar att det är nödvändigt attstatsmakterna sätter ett golv, under vilket ersättningen inte får sjunka.Särskilt kommuner med socialistisk majoritet har visat en så njugginställning till skolor med enskild huvudman att det står helt klart attfullständig frihet för kommunerna på detta område skulle leda till attfriskolor i vissa kommuner helt enkelt skulle svältas ut. Ersättningen skall,enligt vår mening, även i fortsättningen därför vara av dengenomsnittliga kommunala kostnaden.Detta krav skall också ses i ljuset av vår åsikt att skolavgifter i princip inteskall få tas ut i skolor som utnyttjar skolpengen. Undantagen skall endastgälla för skäliga avgifter som tas ut då skolan genom t ex en särskild profilhar ett utrustningsbehov som inte täcks ekonomiskt inom det kommunalabidragets ram. Kommunen bör, som redan nämnts, självfallet behandlafriskolor på samma sätt som de kommunala skolorna och göra en rättvisresursfördelning så att extra resurser även går till fristående skolor i socialtansträngda miljöer samt till elever med behov av särskilt stöd. Det förtjänarockså att påpekas att det är angeläget att den kommunalajämförelsekostnaden beräknas på ett rättvisande sätt. I denna bör ingåmomseffekter, den utlovade kommunala kompensationen för höjdaarbetsgivaravgifter och pensionskostnader.Statligt godkännande och tillsynSkolverket bör även fortsättningsvis vara den endatillståndsmyndigheten för de fristående skolorna. Däremotvill vi ändra tillsynen så att samma regelverk gäller för bådekommunala och fristående skolor. Vi menar att det är logisktatt kommunen tar helhetsansvaret för all skolverksamhet sombedrivs inom kommunen och för de barn som är bosatta där.Därför bör den regelbundna, periodiska, tillsynen överfriskolorna som ligger hos överföras tillkommunerna. ska dock utöva den övergripandetillsynen över såväl kommunala som fristående skolor som ärpåkallad efter erinringar eller anmälningar. Således skatillsynen ske på samma sätt som den tillsyn verket i dagutövar över de kommunala skolorna.Fler fristående skolorMerparten av de fristående skolorna är baserad påantingen en speciell pedagogik eller konfession. Folkpartietliberalerna hävdar att det finns en betydligt större potentialav fristående skolor som kan utvecklas om politisk stabilitetkunde uppnås så att även friskolorna kunde planeralångsiktigt. Oaktat en sådan utveckling kommer andelenfristående skolor förmodligen aldrig att överstiga av dettotala skolväsendet. Men det viktiga är inte antalet friståendeskolor utan möjligheten och rättigheten att kunna starta ensådan skola. En hitintills gömd potential utgörs till stor delav kreativa, entusiastiska lärare som tillsammans villutveckla något nytt utanför det kommunala regelverket -vara helt självstyrande och tillsammans med föräldrarutveckla den egna skolan till den bästa. Det finns inga skälatt bromsa en sådan utveckling. Tvärtom är det en utvecklingoch stimulans som kommer föräldrar och elever till godo.Måhända kan stimulerande konkurrens också fungera som enkatalysator till kommunpolitikerna att släppa loss personaleninom de kommunala skolorna och ge föräldrarna ocheleverna mer inflytande i skolan.Elev- och föräldrainflytande i skolanDet är viktigt att föräldrar och elever ges ett större ansvar för,och inflytande över, utbildningen. Olika vägar bör prövasför att uppnå det målet. En möjlighet till inflytande liggernaturligtvis i möjligheten för elever och föräldrar att självavälja mellan olika skolor. En mångfald i urvalet garanterasbäst med ett skolpengsystem (se ovan avsnitt 2.1). En annanhuvudväg till inflytande är den som anvisas i den nyaläroplanen (LPO 94) där föräldrar ges möjligheter att ställakrav på skolan vad gäller undervisningen så att varje elev nårupp till de kunskaps- och färdighetskrav som ärpreciserade på ett tydligare sätt. Likaså finns det anledningatt understryka att föräldraengagemang för barns utbildningalltid bör ha sin start i det aktiva deltagandet i barnets arbete,t ex vid läxläsning.Maktutredningen, som kom , visade att skolan var det avde undersökta områdena som människor allra helst skulle vilja ha ett ökatinflytande över. liberalerna har också i tidigare partimotionerframhållit vikten av att stärka föräldrainflytande i skolan. Vi välkomnardärför att under det förra beslutat om enförsöksverksamhet med lokala styrelser för skolan med föräldramajoritet. Vitycker emellertid att det visat sig att vi hade rätt när vi på några punkterhissade varningsflaggor för en del inslag i försöket. Det gällde bl a attföräldrarna skulle kunna ges majoritetsställning och att detta skulle kunnasätta det politiska målstyrningsinstrumentet ur spel, särskilt med tanke på attdet är meningen att det politiska ansvaret fortfarande skall kunna utkrävasgenom val till kommunfullmäktige. Vidare finns det en viss motsättningmellan rektorns yttersta ansvar för hela verksamheten och de föräldrar somväljer att engagera sig. Att nu endast 3 av 67 000 grundskoleenheter har visatintresse för föräldrainflytande av regeringens sort måste trots allt tolkas somatt man gjorde en viss överskattning av efterfrågan på denna form avföräldramakt.DemokratiFöräldrarnas inflytande får inte innebära att de övertar detprofessionella och pedagogiska ansvaret för hurundervisningen skall bedrivas. En föräldramajoritet ikommunala skolor kommer i praktiken ändå att kunna ges ettbetydande inflytande på andra områden av mer administrativkaraktär när det gäller utformning av skolans verksamhet. Ettgrundläggande krav är att det finns tydliga regler för denprocess som tillämpas för att utse ledamöter iföräldrastyrelsen. Det kan finns risk för att det finns en alltförromantiserad bild av att alla föräldrar har samma åsikt omverksamheten. Föräldrar har, precis som politikerna iskolstyrelsen eller personerna i skolans ledning, inte sällanfundamentalt olika uppfattningar. Vi menar dock attproblemen kan lösas, och vi är därför beredda att prova ossfram till ett bra föräldra- och elevinflytande i skolan.Professionalism för att bedöma allmänintressetDet är viktigt att ta hänsyn till att föräldraintresset för detegna barnet inte alltid är detsamma som allmänintresset atttillfredsställa samtliga barns behov. Den professionellaskolledningen har av naturliga skäl lättare att urskiljaallmänintresset och behovet hos barn som behöver särskiltstöd. Utredningen som ligger till grund för den nuvarandeförsöksverksamheten pekade på risken att det blir devälutbildade och föreningsvana föräldrarna som kommer attta vara på de nya möjligheterna. En anslutande tveksamhetligger i att det även kan finnas en viss s kgenerationsspänning mellan barn och föräldrar. Det är intesjälvklart att ett föräldrainflytande i skolan t ex skall kunnainskränka den möjlighet till elevens "fria val" som givits iden nya läroplanen för . Det vore att ta bort dendynamik som ges när barn till en begränsad omfattning självafår göra viktiga val. Det vore då olämpligt om ettföräldrakollektiv skulle bestämma vad som är de lämpligarefria valen för eleverna.En liberal modell av föräldra- och elevinflytandeVi vill gärna lyfta fram vårt grannland där mansedan snart fem år tillbaka har en form av självstyrandeskolor som verkar fungera väl. Vi bör därför i vår svenskaförsöksverksamhet ta tillvara den kunskap och erfarenhetsom man i har på detta område. I vår liberalamodell på elev- och föräldrainflytande menar vi att varjeskola borde kunna inrätta ett slags skolråd. I ett sådant skulleelever och föräldrar, rektor och lärare kunna ingå, men meden möjlighet att dessutom knyta till sig externa krafter vidbehov. När det gäller elevernas representation och inflytandeär det rimligt att deras inflytande ökar i takt med derasmognad och ålder.För att genomföra detta kan det krävas vissa ytterligare förändringar ilagstiftningen, bl.a. vad gäller skollagen, kommunallagen och skolförord-ningarna. Vi vill alltså ha en lagstiftning som innebär att de verksamma viden skolenhet skall ha rätt att överta vissa klart begränsade beslutsbefogen-heter. Det kan t ex handla om övergripande budgetfrågor, klasstorlekar,årskursindelning eller arbetsplaner. En bortglömd del av inflytandet på verk-samheten i skolan är dessutom möjligheten att ge eleverna utökade chanseratt lämna synpunkter på lärarnas utlärningsförmåga. Det är emellertid viktigtatt sådan information hanteras och värderas på ett korrekt sätt.Tid för kvalitetLåt barnen läraFör att ännu bättre ta tillvara barns naturliga lust att läramåste integrationen mellan skola, förskola och barnomsorgöka. Det finns många goda erfarenheter från integreradverksamhet i de kommuner som har satsat på enlångtgående sådan inom ramen för den existerandesexårsverksamheten och skolan.Det finns anledning att gå vidare och inom barnomsorgsverksamheten ökamöjligheten för föräldrar att välja en barnomsorgsform med ett omfattandepedagogiskt inslag. Erfarenheterna från den lagstiftade rätten tillsexårsverksamheten, och de många pedagogiskt inriktade verksamheterna förännu yngre barn, har visat att det finns en omfattande potential tillpedagogisk utveckling. Ett sådant exempel är Lemshaga barnakademi påIngarö utanför . Där bedrivs verksamhet för knappt hundra barnmellan tre och baserad på Waldorf- och Montessoripedagogik, menmed inslag av mer traditionellt pedagogik. Vid Lemshaga har man samlatdagis, skola och fritids på ett fruktbart sätt och kryddat det med ettomfattande pedagogiskt inslag.De flesta barnomsorgsverksamheter har en läroplan, men vi tror attdet finns en betydligt större efterfrågan på mer pedagogik från allt flerföräldrar. Detta är något som samhället av flera skäl bör kunna stödja. Lustenatt lära är medfödd, men barnet kan inte alltid självt tillföra sig vad somkrävs för att denna lust skall kunna utvecklas. Genom att inom barnomsorgenskapa en både fysiskt och psykiskt sett pedagogisk miljö runt barnen kan dehelt enkelt lära sig mycket mer.Det är vidare viktigt att det verksamhetsmässiga ansvaret i kommunernafördelas på ett sådant sätt att en integration av olika pedagogiska världar blirmöjlig. Det är i mötet mellan två skilda yrkestraditioner som en nypedagogisk utvecklingskraft kan skapas. har fattatbeslut om att försöka samla all den pedagogiska verksamhet som syftar tillatt fostra och stödja barn och ungdomar i deras utveckling och att se dennasom en helhet. Att försöka ta fram ett gemensamt måldokument för skolan,förskolan och barnomsorgen är därför ett steg i rätt riktning. Under slutet avsommaren tillkallade regeringen en kommitté för att se över den pedagogiskaverksamheten för barn och ungdom mellan . Den skall lägga framett förslag på det gemensamma måldokument som beslutat om.Folkpartiet liberalerna anser att denna kommitté bör ges ett tilläggsdirektivför att även undersöka den pedagogiska verksamheten ochformer för att kunna inbegripa även denna i det tilltänkta måldokumentet.En tioårig grundskolaFolkpartiet liberalerna har arbetat för attskolpliktsåldern skall sänkas till och att grundskolansamtidigt blir tioårig. Vi har gjort det eftersom vi har tilltrotill den pedagogiska expertis som menar, att det är bra ävenför svenska barn, att börja skolan tidigare än . Vi har bl a hänvisat till hjärnforskaren om "hjärnans engångschans" i tre till . Fråganom förlängd skolgång har utretts i betänkandet: Grunden förlivslångt lärande. En barnmogen skola. När den förrasocialdemokratiska regeringen införde dagens modell - rättför sexåringar att börja skolan, men bibehållenskolpliktsålder vid - var det den ekonomiskaargumentationen som övervägde, inte den pedagogiska. Detär därför inte förvånande att så få familjer utnyttjatmöjligheten.Vi är medvetna om att det nås en topp när det gäller antaletsex- och sjuåringar. Det innebär att ännu större krav ställs på skolan. Men attdet föds mer barn vissa år kan inte vara avgörande för omfattningen avskolplikten. Det är andra utmaningar som står främst, t ex hur vi bäst kanindividualisera undervisningen när vi förenar förskolans pedagogik ocharbetssätt med skolans motsvarande.Folkpartiet liberalerna vill framför allt se en förändring för barnens skull.Att införa skolstart för alla barn i en tioårig grundskolaskulle ge barnen mer tid att lära in baskunskaper, skapa möjlighet till enmjukare övergång från förskolan och skapa utrymme för införande avsärskild pedagogik för sexåringar. Regeringen har även valt attskjuta upp införandet av en tioårig grundskola. Att avstå från att genomföradenna angelägna reform innebär en allvarlig felprioritering. Grunden för enframtida hög utbildningsnivå i är att alla elever redan frångrundskolan får med sig goda kunskaper i främst kärnämnen som svenskaoch matematik. Det är viktigt att poängtera att vi anser att pedagogiken somutvecklats för dagens sjuåringar för inte skall kopieras och bliidentisk med sexåringarnas första år i en tioårig skola. visar i enkartläggning att när dagens flexibla skolstart förekommer är det vanligast attsexåriga elever placeras i befintliga klasser, dvs i klasser med sjuåringarelleri klasser med flera årskurser. Vi anser att undervisningen för sexåringarnaskall anpassas till dessa barns särskilda mognad och förutsättningar. Detytterligare skolåret i en tioårig grundskola skulle kunna innebära att det bästaav förskolans utvecklingspedagogik och det bästa av lågstadietskunskapsinriktade pedagogik fördes samman.Ett extra grundskoleårAtt kombinera allmän skolplikt från med en bibehållennioårig grundskola, som ibland framskymtar i debatten somett alternativ vid sexårsstart, motverkar ovan nämnda syften.Det gör även förslag om tioårig skolplikt med ettgymnasieförberedande sista år i . Det är i daghögst olämpligt att minska stoffet i , vilket skullebli resultatet av en nioårig grundskola, där alla barn möterämnesinnehållet . Framtidensarbetsmarknad kan ännu mindre ta emot femtonåringar, änden kan ta emot sextonåringar. Att generellt öppnagymnasieskolans olika utbildningar för femtonåringarinnebär inte heller en förbättring jämfört med . Atttvinga ungdomar att välja ett visst gymnasieprogram vidövergång från grundskola till gymnasieskola ,skulle utan tvivel öka antalet felval på grund av att man ärmer oklar om sin kompetens och sitt intresse för högrestudier och en framtida yrkesbana, ju yngre man är.Gymnasieskolan kommer att spela en avgörande roll underkommande år för att öka kvaliteten på såvälhögskoleförberedande som yrkesförberedande utbildning.Gymnasieskolan behöver en gedigen grund, och en sådankan ges av en tioårig grundskola med ett tidsenligt arbetssättoch ett välvalt innehåll. Det alltmer tilltagande problemetmed "schematrängsel" kan också lättare lösas med ett extragrundskoleår (se avsnitt 6 nedan).Eleverna skall växa även iskolanMotverka mobbning och annat våldAv den kartläggning om svenska elevers hälsa somFolkhälsoinstitutet genomför regelmässigt framgår att 8procent av femteklassare och av landetsniondeklassare mobbas. Andra undersökningar visar på änmer skrämmande siffror. har antaletpolisanmälda misshandelsbrott mot barn nästan fyrdubblats.Det ökade skolvåldet är ett viktigt inslag i denna dystrastatistik. En rikstäckande undersökning visade att (ungefär 1 500) av pojkarna och (ungefär 500) avflickorna i landets niondeklasser hade blivitmisshandlade så att de krävde vård av sköterska, läkare ellertandläkare. Var femte skolledare på gymnasiertillkallade /94 polisen på grundav våld. Våldet är i sig ett hinder för framåtskridande ochinnebär en smygande devalvering av människovärdet ochdetta våld i elevernas arbetsmiljö är oacceptabelt. Skolanshuvuduppgift är och skall vara elevens kunskapsuppbyggnadoch utveckling som individ i samverkan med andra. Det ärföräldrarna som har ansvaret för barnens fostran, men skolanmåste än tydligare i samverkan med föräldrar agera med kraftmot alla former av våldstendenser, mobbning ochfrämlingsfientlighet. Under ett par års tid har flera allvarligahändelser tydligt blottat behovet av tydliga signaler ochbehov av mobilisering mot alla former av våldoch mobbning. Den nya läroplanen skärper skolan ochskolpersonalens särskilda ansvar. Det är viktigt att det finnstydliga rutiner och metodik för hur mobbning och våld påskolorna skall hanteras. Ett åtgärdsprogram mot mobbningoch därmed en handlingsberedskap om problem skulleuppstå bör finnas på alla skolor. Ytterst handlar det omrättssäkerheten för elever och föräldrar.Informationsteknik (IT) i skolvärldenDen snabba utvecklingen inom informationstekniken beröräven skolan. Det är därför viktigt att skolan följer med iutvecklingen och att bl a den s k IT-projekt isvenska skolor noggrant följs upp så att inte tekniken ensamhamnar i centrum istället för pedagogiken. Att hanteradatorer, veta hur man kommunicerar på de "elektroniskamotorvägarna" och kännedom om datornsanvändningsmöjligheter är avgörande kunskaper ochfärdigheter för 2000-talet. Den som saknar sådana kunskaperkommer att vara handikappad på framtidens arbetsmarknad.En utveckling mot segregation mellan dem som har hafttillgång till datorn som arbetsverktyg och de som inte haftdet måste motverkas. Därför har liberalerna sommål att alla elever skall ha tillgång till egna datorer.Vi menar att det finns en uppenbar risk att flickorna kommerpå undantag vid användningen av datorer. Detta måste viaskolan aktivt förebyggas t ex genom att flickorna får särskiltstöd och handledning, och därmed får en ökad chans attsjälva pröva. Kunskapen om datorer måste också utvecklasså att användningen inte bara sker inom ett särskilt ämneeller stannar vid tekniken - den måste elevanpassas ochintegreras i övrig undervisning för att bli en naturlig del avskolans arbetsmetodik. Då är en förutsättning att alla lärareinom alla årskurser har tillgång till och kunskap om demöjligheter som modern ger. Lärarna måste därför förstoch främst få fortbildning i användningen av den nyatekniken. bör initiera en ökad utveckling avprogramvara för interaktiv användning av multimedia.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt attkommunerna tar upp satsningar på informationsteknik i sinaskolplaner. Varje klassrum borde ha möjlighet att ha kontaktmed andra skolor och ungdomar ute i världen.Motverka segregationenDet finns kommuner i där segregation är ett påtagligtproblem. Speciellt framträdande är detta i storstadsområdena.Det är ofta en direkt följd av det segregerade boendet som isin tur är en följd av "rekordårens" bostadspolitik, formad itraditionellt socialdemokratiskt planeringstänkande.Folkpartiet anser att rätten att fritt välja skola kan vara ettmedel mot segregation.