mot · GK02Sk612 · 1996-10-07 00:00:00 — föreslog regeringen försämringar för de friståendegrund- och gymnasieskolorna. kommer nästa slag motden fria utbildningen. Skatteminister villinföra moms på utbildningstjänster.Enligt lagrådsremissen "Mervärdesskatt inom kultur-, utbildning- ochidrottsområdet" som propositionen grundar sig på, skall alla utbildnings-tjänster bli momspliktiga . Alla utom grund-skola, gymnasium, högskola och sådan utbildning som berättigar till studie-stöd. Dessutom skall studieförbundens studiecirklar undantas, samt kommu-nala kultur- och musikskolor.Fristående yrkesutbildning skall däremot momsbeläggas. Regeringenmotiverar detta med att "sådan utbildning i huvudsak tillhandahålls skatte-skyldiga med avdragsrätt för ingående skatt", det vill säga juridiska personer.Detta är inte sant eftersom yrkesutbildning i mycket stor utsträckningbedrivs av privatpersoner.Ett exempel på konsekvenserna av förslaget gäller , en skola med betydande verksamhet inom justyrkesutbildning. De har totalt ca. De är ett aktiebolag. Demåste gå ihop ekonomiskt. Helst skall de kunna visa ett överskott så att dekan investera i utveckling av utbildningar och i teknisk utrustning. I denmeningen är de naturligtvis kommersiella.Fem av 30 linjer är "erkända". De utbildningarna skall undantas frånmervärdesskatt. För de andra utbildningarna kommer kostnaderna att öka om förslaget genomförs.Mer än hälften av eleverna betalar med egna, skattade pengar. Antag att enelev betalar i studieavgift. För att göra det måste han med 50procents marginalskatt tjäna det dubbla, det vill säga 100 000 kronor.Arbetsgivaren betalar utöver detta i sociala avgifter. Varjegång en elev betalar får stat och kommun . Medmervärdesskatten kommer den synliga studieavgiften att öka till 62 500kronor. "Studieavgiften" till det allmänna kommer att öka till hela 107 000kronor. Av de totala kostnaderna på kommer alltså mindre änen tredjedel att gå till skolan, medan mer än två tredjedelar går till stat,kommun och landsting.Med den kalkylen skall RMI-Berghs och alla andra skolor som betraktassom "privaträttsliga subjekt" konkurrera med de offentligrättsliga subjektens"gratisutbildningar". Det är ett hån mot alla människor som av olika skäl valtatt studera på fristående skolor, oftast parallellt med sitt ordinarie arbete.På RMI-Berghs är kostnaden för en plats på en av de "erkända" - enligtlagrådsremissen icke momspliktiga - utbildningarna till exempel grafiskformgivning, och elev. Driftsbidraget från statenuppgår till . Studieavgiften, som eleven betalar, är 47 500kronor. Den resterande delen täcks av intäkter från deicke erkända utbildningarna. får offentligrättsliga Konstfacks-skolan, för varje årselev på sin linje i grafisk formgivning.Var finns konkurrensneutraliteten?På arbetar man också med en mycket snäv kalkyl. Ett snåltstatsbidrag och pressade studieavgifter täcker inte driftskostnaden. Även härfinns icke erkända deltidsutbildningar som skall ge överskott för att helhetenskall gå ihop.Om kostnaden för de icke erkända utbildningarna ökar med 25 procentkommer sannolikt intresset eller möjligheten att studera på dessa utbildningaratt minska på ett sådant sätt att förslaget till den utökade mervärdesskatten påutbildningar hotar existensen för flera skolor med den här typen av blandadverksamhet. I sin förlängning innebär detta naturligtvis inget annat än attunderlaget till den tänkta ökade skatteinkomsten avsevärt kommer att minska.Bland annat är det skolor som RMI-Berghs, , , IHM,Eductus, , MEU i och som kommeratt drabbas. Eller, mer korrekt, deras elever. Det är studenterna som är destora förlorarna.Ingen fristående skola skulle finnas om det inte fanns ett behov påmarknaden. Ingen elev skulle betala dyra studieavgifter för att få studera pådessa skolor om hans eller hennes studiebehov kunde tillfredsställas påoffentliga "gratisskolor". De fristående skolorna står för en stor del avnytänkandet inom utbildningsområdet. Här prövas idéer som offentliga skolorpå grund av regelverk inte får eller förmår genomföra.Förslaget om att momsbelägga utbildningstjänster är utformat som en renstraffskatt på fristående utbildningar. Det visar att regeringen inte har insettatt det finns ett behov av konkurrens och nytänkande även inomutbildningsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort moms på utbildningstjänster.