ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02N201 · 1996-10-07 00:00:00 — Samhällets insyn i bolagiserade samhällsorgan Bolagisering avsamhällsorganFör att ge service åt allmänheten har stat och kommungenom åren startat en betydande samhällsstyrd ochsamhällsägd verksamhet.Det äldsta exemplet är Posten. Som övergripande mål för sin verksamhethade Posten tidigare - att betjäna medborgarna med bästa möjliga befordranav försändelser, även privata sådana. Ända sedan starten har avsikten varit,att postbefordran som en samhällsuppgift skulle bekostas och stå under tillsynav staten.Vid all bolagisering av samhällelig verksamhet sker förändring i tvåmycket viktiga avseenden.- Staten avhänder sig inflytandet helt eller delvis - helt om bolagetprivatiseras.-- Målet för verksamheten ändras till att enligt aktiebolagslagen vara attgenerera vinst. Detta är överordnat andra målformuleringar.- Den förändring som sker kan troligen tydligast ses hos Postensdiligenstrafik i . Vid bolagiseringen överfördes verksamheten medlinjetrafik till , ett då helägt statligt bolag. Genom ägandet kan statenutöva sitt inflytande vid bolagsstämman. När nu säljs, i det här fallettill utländska kapitalintressen, avhänds allmänheten helt inflytande över denverksamhet den skall betjänas av.Vi har här tagit ett exempel från Postens verksamhet. Motsvarandeutveckling sker dessvärre inom andra områden. Områden där samhället startatverksamhet i akt och mening att betjäna medborgarna och där verksamhetendrivs, liksom för Posten, i monopol eller monopolliknande förhållanden. Föratt nämna några exempel - har blivit och målsättningenför verksamheten har därmed förändrats. Förändringarna inom SJ pekar isamma riktning.Inom många kommuner har det i den rådande ekonomiska situationen varitfrestande att sälja verksamheter. Internationellt kan man peka på därkommuner sålt vattenförsörjning till enskilda bolag som kunnat utnyttja sinmonopolliknande ställning till enorma prisökningar på för medborgarnanödvändiga nyttigheter, i detta fall vatten. En stor fransk koncern arbetar påatt överta vatten- och avloppsförsörjning på skilda håll i . Det finnsskäl anta att den monopolliknande situation som råder även gör svenskakommuners verk intressanta. Andra områden med samma karaktär ärelförsörjning och avfallshantering.Det är enligt vår mening nödvändigt att samhällets tidigare ägarinflytandeersätts. Det bör kunna ske genom lagstiftning, innebärande att staten har attge tillstånd och att staten har att utöva tillsyn och inspektionöverbolag som betjänar allmänheten under monopolliknande förhållanden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt föreslå hur tillsyn och inspektion skall ske av bolag som undermonopolliknande förhållanden utövar en samhällsfunktion.
mot · GK02N203 · 1996-10-07 00:00:00 — Riksdag och regering är överens om att företagarnas villkorskall förbättras i syfte att skapa ökad tillväxt och flerarbetstillfällen. som detta sägs, pågår en osundoffentlig konkurrens med privata företagare.Vägverkets produktion, Postens lättgods, kommuner och kommunalabolag åtager sig uppdrag på den s.k. öppna marknaden till priser som ingenseriös företagare kan konkurrera med. Eftersom dessa offentliga myndigheteroch bolag har stora delar av verksamheten skattefinansierad, kan dekonkurrera genom prisdumpning på uppdrag vid sidan av ordinarie uppgifter.Detta får till följd att privata företag slås ut, enär alternativa uppdragsaknas.Som exempel kan nämnas, att när Bodens kommun infordrade anbud påvinterväghållning (plogning), tog produktion Norr jobbet.Av fyra anbudsgivare lämnade ett pris som låg 30-35 procentunder det närmaste anbudet. Det finns många fler exempel på denna osundaoch snedvridande konkurrens. Det måste anses vara fel, när privata företagslås ut av skattefinansierade offentliga företag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skattefinansierade offentliga företag ej får konkurrera medprivata företag.
mot · GK02N204 · 1996-10-07 00:00:00 — Hälsoaspekter på bra miljöval Medvetenheten om miljöhänsynen i är numeraomfattande. Allt fler strävar efter kretsloppstänkande ochretursystem. Detta kan emellertid också gå tillöverdrift. I butikerna finner man såväl kaffefilter somhushållspapper gjorda av returpapper, ofta betecknade sombra miljöval. Med tanke på de gifter och färgämnen somfinns i den pappersråvara som används till returpapper tordedet vara angeläget att undvika användning av sådant papper iberedning av drycker eller maträtter.Konsumentverket bör få i uppdrag att utreda vilka hälsohänsyn som börtagas för att undvika att ett bra miljöval kan bli en hälsorisk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoaspekter på bra miljöval.
mot · GK02N205 · 1996-10-07 00:00:00 — Satsning på innovatörer och uppfinnare Innovatörer och uppfinnare, inte minst inom småföretagsamheten, är en stortillgång för . Trots de satsningar på forskning och utveckling somgjorts i vårt land får man alltför ofta höra att uppfinningar som gjorts iSveri-ge hamnat utomlands, där man uppenbarligen har bättre förmåga att ta varapå de kreativa, uppfinningsrika människornas idéer. Varför har t.ex. denplatta hamnat i , där den omsätter många miljarder kronori dag, och inte i vårt land? Vi har inte råd att mista ett enda arbetstillfälle!Även om vårt land är litet och vi inte har så stora möjligheter tillomsättning av produkter inom landet vore det bättre att sälja våra produkterutomlands än att sälja arbetstillfällena dit!Regeringen säger sig vilja satsa på företag som kan utvecklas. Denförda politiken är emellertid allt annat än företagsvänlig. När det gällerteknisk forskning och utveckling har dessa områden fått vidkännasordentliga besparingar. Regeringens ambition är att möjligen kompenseradessa besparingar med stiftelsepengar från löntagarfonderna! Staten bordeistället för att manipulera med dessa stiftelsepengar öka det innovativa stödettill företag.Finansdepartementet gav i en egen utredning (Fölster 1995) en signal omkursändring från minskat "konserverande stöd" till förmån för ökat stöd tillinnovativ verksamhet.Svenska Uppfinnareföreningen har angett några lämpliga åtgärder för attstimulera sådan innovativ verksamhet. Här följer några förslag:1 Underlätta för uppfinnare att periodisera engångsersättningar över fleraår, d.v.s. inför ett "skogskonto" för uppfinnare.2 Gör det gynnsamt för uppfinnare att lyckas. Sänk skatten på uppfinnan-det, t.ex. genom att likställa royaltyinkomster med kapitalinkomster.3 För över medel från arbetsmarknadssektorn till utvecklingssektorn.Svenska Uppfinnareföreningen har genom sin rådgivarverksamhet med-verkat till att skapa ett 500-tal nya arbetstillfällen, bl.a. på orter i gles-bygder, . Alla arbetstillfällen stannadedock inte kvar i , eftersom man upplevde företagsklimatet varabättre utomlands. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat stöd till innovativ verksamhet i företag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av ett "skogskonto" för uppfinnare,13. att som sin mening ger regeringen till känna attroyaltyinkomster bör likställas med kapitalinkomster,14. att som sin mening ger regeringen till känna att"uppfinnande" bör prövas som ett instrument för att skapa nya arbets-tillfällen.
mot · GK02N209 · 1996-10-07 00:00:00 — Innovationer som leder till nya produkter och processer ibefintliga eller nystartade företag är en viktig drivkraft förtillväxt och förnyelse av svenskt näringsliv. Steget från idétill kommersialisering kan vara både svårt och riskfyllt.Riskerna och kapitalinsatserna överstiger många gångerenskilda uppfinnares och små och nystartade företagsförmåga.Under senare år har olika åtgärder vidtagits för att förbättra möjligheternaför uppfinnare och innovatörer. Efter företagens innovationsutredninginrättades bl a Stiftelsen . Även de s k produktråden harförstärkts. Därmed finns förbättrade möjligheter till rådgivning, förmedlingav kontakter och finansiering av projekt.Vidtagna åtgärder är dock inte tillräckliga. Arbetet med att förbättrainnovationsklimatet måste fortsätta. Vi vill därför ge några exempel på ytter-ligare åtgärder som vore önskvärda för uppfinnare och innovatörer:Inför en ny patentintrångsförsäkringDenna fråga har varit föremål för behandling vid tidigaretillfälle utan att ha fått någon lösning. Det är väsentligt attdenna fråga får sin lösning för att därmed också visa respektför användandet av immateriella rättigheter.Patentkostnaderna är av icke ringa art. Därför bör åtgärdervidtas för att sänka dessa kostnader.Stöd till uppfinnare med idéerYtterligare resurser erfordras för att bl a etablera ett antaluppfinnarcentra med styrning från uppfinnarnasutgångspunkter. Dessa centra kan ge stöd i form avrådgivning, coaching och viss finansiering. Även stödet tillSvenska rådgivarverksamhet börhärvid förbättras.Uppfinnare med inkomster från uppfinningarHär kan stimulanser ske genom att bl a skatten påuppfinnarroyaltyer minskas. Därtill vore det värdefullt omdet skapades möjligheter för uppfinnare att få periodiserainkomsten över tiden, typ skogskontomodell.Regeringen bör utreda och återkomma till med förslag i enlighetmed vad som anförts i motionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett bättre klimat för uppfinnare och innovatörer.
mot · GK02N210 · 1996-10-07 00:00:00 — Konkurrens på lika villkor För oss som konsumenter är en fri marknad med konkurrenspå lika villkor mellan olika aktörer den viktigasteförutsättningen för att vi skall få ett stort utbud av varor ochtjänster att välja mellan samt låga priser.I dag konkurrerar inte butikerna/handlarna inom livsmedelsbranschen påsamma villkor. Helintegrerade kedjor som t.ex. , franchiseföretagsom 7-Eleven och frivilliga kedjor som ICA (där varje handlare är ensmåskalig entreprenör) har helt olika möjligheter att agera på marknadenberoende på vilken företagsform man valt. och fran-chiseföretag kan arbeta med gemensamt sortiments- och prissättningsarbete isina butiker, men detta kan inte de frivilliga kedjorna göra enligt gällanderegler.Konkurrens på lika villkor är nödvändig om inte "kedjor" inomdetaljhandeln skall slås ut. I konkurrenslagen finns ett gruppundantagför kedjor i detaljhandeln, men detta ger inte önskad konkurrensneutralitet.Något måste göras för att undvika att många småhandlare i glesbygd slås utmed allt vad detta innebär för närservice och levande glesbygd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konkurrensneutralitet mellan olika företagsformerinom detaljhandeln.
mot · GK02N211 · 1996-10-07 00:00:00 — Kooperativ verksamhet och utveckling I finns 20 lokala eller regionala kooperativautvecklingscentrum (LKU). Intressenterna som initierat dessavarierar, liksom den profil man utvecklat vid sidan avrådgivningsuppdraget. Framför allt har de lokalaförutsättningarna styrt. Den kooperativa verksamheten harfått en märkbar nytändning i landet, ett intresse som alltmeraccelererat och framför allt breddats under i synnerhet densenaste tioårsperioden. finns i de allra flesta län ettkooperativt utvecklingscentrum som sörjer för råd och stödåt initiativ inom det (ny)kooperativa verksamhetsfältet.I sysselsättningspropositionen nämns glädjande nog möjligheten att gestöd till kooperativa företag ur det s.k. småföretagarstödet. Avsikten meddetta stöd är att ge projekt av olika slag möjligheter att förverkligas. Förlångsiktighet vad gäller kooperativa projekt och möjligheten att planteravidare vunna erfarenheter har allt oftare konstaterats betydelsen av ett LKUsinsatser (RRVs utredning m.m.). Projektverksamhet är enallt nödvändigare del av finansieringen. De flesta LKUn behöver mest av alltett ökat grundstöd för att ge en långsiktig och högkvalitativ rådgivning tillgrupper som vill starta ekonomiska föreningar och liknande företag medgemensamma behov och gemensamt ansvar i fokus.Värmlandskooperativen, som är det största och äldsta utvecklings-centrumet, har etablerats på ett sådant sätt att en breddning av grundstödet ären förutsättning för att klara det allt större informationsbehov som efter-frågas. Det är rådgivning till arbetslösa, till beslutsfattare och handläggareinom myndighetssfären, liksom organisationslivet i övrigt som visar ettökande intresse. har närmare 15 personer varitanställda, trots att det statliga anslaget varit så lågt som mellan 300.000 och400.000 kronor. Basverksamheten som behövs för verksamhetens långsiktigautveckling blir i sådana fall för liten och skapar osäkerhet bland demedarbetare som ofta är nyckeln till ett lyckat eller misslyckat resultat, inteminst i projekt som handlar om att motivera och följa s.k. kanske- elleraldrigentreprenörer.Utifrån ovanstående anser vi att stödet till näringslivsutveckling böromfördelas på ett sådant sätt att grundstödet till LKU-verksamheten ökasfrån en till två anställda per LKU.Erfarenheter från vardagsarbetet styrks av resultat från intervjuer ochattitydundersökningar som visar att kvinnor i mycket stor utsträckning före-drar kooperativt företagande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurser ges vad gäller den centrala finansieringen så att LKUkan etableras i de få län som saknar sådant,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilda resurser ställs till förfogande så att en satsning påkooperativt företagande för kvinnor kan genomföras.
mot · GK02N213 · 1996-10-07 00:00:00 — I sysslar f n ca 1 000 personer med stenhantering inågon form. I län finns av landetsstenindustri koncentrerad. är 200 personer i hela länet,varav ca 70 personer på , f n sysselsatta inom sten-industrin.Det finns många skäl som talar för att utveckla stenindustrihanteringen,bl a följande: Stenindustribranschen har uttalat ett ökat behov av yrkesmän eftersomdagens utbildning endast till liten del täcker det framtida behovet. I endast en gymnasial utbildning i stenhantering. (Två (!) elever irespektive årskurs i en gren i ett industriprogram.) Branschen räknar medett totalt behov av ca 30 personer . Ett stort behov finns av att knyta samman utvecklingsarbete inom design,formgivning och innovationer med företagande och nyetableringar. Iförlängningen skapar ett sådant samarbete nya produkter och företag. Luftföroreningarna i har bidragit till att ornamentikformer i stenförstörts. För att bevara vårt kulturarv krävs både skicklighet och kunskapom hur restaurering av förstörda föremål kan göras. Forskning och utveckling om arbetssätt vid stenhantering behövs.Tillämpning av ny teknik ger nya möjligheter att skapa bättre arbetsmiljö.Det finns flera skäl som talar för ett nationelltstenindustricentrum i län, bl a följande: och län är ett genuint stendistrikt, som har råvaran på närahåll. har exporterats från . Närheten till havet betyder goda transportmöjligheter. är ett område dit många konstnärer sökt och söker sig. Konstnärer och formgivare får ett expansivt klimat att arbeta i. Närheten till befintliga stenföretag ger effekter på framtida sysselsättningoch genererar fler jobb. län och framför allt är i ett utsatt läge i sysselsättnings-perspektiv. har en av de högsta arbetslöshetssiffrorna ilandet. Presumtiva lokaler finns i anslutning till befintlig stenindustri. Fokusering på stenindustrihanteringen kan få betydelse i det framtidaÖstersjösamarbetet, inte minst vid stora renoverings- och återuppbygg-nadsarbeten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt stenindustriellt centrum.
mot · GK02N214 · 1996-10-07 00:00:00 — Kreditupplysningsföretagens verksamhet regleras avkreditupplysningslagen (1973:1173) ochkreditupplysningsförordningen (1981:955). Eftersomkreditupplysningsverksamheten till stor del bedrivs medhjälp av automatisk databehandling ärkreditupplysningsföretagen även skyldiga att följabestämmelserna i datalagen (1973:289).I kreditupplysningslagen görs skillnad i vissa avseenden (bl.a. i rätten att fåreda på vem som begärt upplysningen) mellan kreditupplysning ochpersonupplysning. Med kreditupplysning avses uppgift, omdöme eller rådsom lämnas till ledning för bedömning av annans kreditvärdighet ellervederhäftighet i övrigt i ekonomiskt hänseende. Med personupplysning avseskreditupplysning om annan enskild person än den som är näringsidkare ellerannars har så väsentligt inflytande i näringsverksamhet att uppgift om hansegna förhållanden behövs för att belysa verksamhetens ekonomiska ställning.Enligt kreditupplysningslagen skall när kreditupplysning om en privat-person (personupplysning) lämnas ut, den person som avses med upplys-ningen kostnadsfritt få ett skriftligt meddelande om de uppgifter,omdömen och råd som upplysningen innehåller om honom (kreditupplys-ningskopia). Den omfrågade skall också underrättas om vem som har begärtupplysningen (beställaruppgift). En person som är näringsidkare eller påannat sätt är knuten till ett företag har en motsvarande rätt att få besked omvilka faktiska uppgifter som har lämnats om honom. Han har däremot interätt att få veta vilka omdömen och råd som lämnats om honom och har inteheller rätt att få någon beställaruppgift.Vi anser att även näringsidkare skall få uppgift om vem som begärkreditupplysningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även näringsidkare skall få information om vem som begärt enkreditupplysning.
mot · GK02N215 · 1996-10-07 00:00:00 — Exportkrediter till och andra öststater För att klara den demokratiska uppbyggnaden av Rysslandoch övriga öststater krävs att dessa länder klarar en övergångtill marknadsekonomi och demokrati.Därför är det viktigt att länderna får igång sin industri och handel som i sintur kan ge respektive land värdefulla exportintäkter. Detta är en stor utmaningsom kräver omvärldens stöd.En mängd svenska företag har produkter som på ett effektivt sätt kan hjälpaländerna att ta tillvara sina inhemska resurser och åtgärda inhemskamiljöproblem med rätt utrustning.Dessa länder vill köpa av våra företag men de har ofta svårt med kapital.För att kunna leverera produkterna krävs att staten ställer upp med export-krediter. Därför bör direktiven för beviljande av exportkrediter ses över ochfå en generösare tillämpning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportkrediter till och övriga öststater.
mot · GK02N217 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska skogsindustrin har en mycket stor möjlighet attgå en ljus framtid till mötes.Vi har skogsbolag som är rika. De äger gott om skog och billiga energi-tillgångar. De har genomfört sammanslagningar och stordrift för att göraproduktionen billigare.Men tyvärr så fortsätter de svenska företagen att göra jämförelsevis enklaprodukter, som t.ex. tidningspapper där stordriftens fördelar gör sig bäst.Jag anser att som nation inte skall bli enbart en leverantör av råvaraoch lågt förädlade produkter. I stället måste vi bli först med nya, högtförädlade produkter som har ett försprång till eventuella konkurrenter.Den enda lösningen är då att satsa mer på forskning och utveckling avskogsprodukter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utökad satsning på forskning och utveckling av skogsprodukteri .
mot · GK02N218 · 1996-10-07 00:00:00 — Turismen är en av de snabbast växande näringarna, bådenationellt och internationellt. kan vi också se enattitydförändring när det gäller att sätta in kulturen ochkulturarvet i ett regionalt turistperspektiv. Kultur främjarkreativitet och skapar kontaktpunkter. Turismen har ocksåbetydelse för den lokala ekonomin. Trenden går frånmassturism mot en turism som bygger på natur och kultur.Mycket av det vi svenskar söker när vi reser i finns i våratraditioner och vår historia, något som ofta upplevs som udda, exotiskt ochdärmed intressant av utländska turister. Detta bör utnyttjas mer systematiskt.Den lokala turismen är en av förutsättningarna för ökad turism, både härhemma och utomlands. Det är just vardagskulturen, t.ex. mattraditioner ochhantverk, som av många turister upplevs som särskilt intressant. Det handlarom att ta vara på kunskap och erfarenhet som finns lokalt genom t.ex.vardagsguidning. Det betyder att har en stor turistpotential, men vimåste bli bättre på marknadsföring. Genom att lyfta fram den lokalahistorien och kulturen på rätt sätt kan många fler orter bli intressanta urturistsynpunkt.Det är viktigt att hela turistbranschen blir bättre på att identifiera och nå demöjliga kunderna. En försvårande omständighet är de begränsademöjligheterna till vägskyltning framför allt på landsbygden. Skyltningenmåste underlättas så att turisterna lättare kan finna attraktioner som drivs iprivat regi. Genom att bilda lokala nätverk mellan olika turistattraktioner kankundernas krav tillgodoses, både vad gäller resa, boende och upplevelser. Förbygder med svag innovationstradition kan kultursatsningar vara ett sätt attbygga upp en entreprenörsanda.TuristföretagTurismen har en stor samhällsekonomiskbetydelse för men det finns fortfarande mycket attgöra för att ytterligare förbättra den. Förenklade skattereglersamt ökade möjligheter till flexibla arbetstider skulleunderlätta för det säsongsbundna och serviceinriktadearbetet inom turistnäringen.Turistföretag är en typ av företag som många kvinnor etablerat, men somsäkert skulle kunna locka många fler om försörjningsmöjligheterna blevbättre. Ett av turistnäringens problem är att den oftast är säsongsbunden. I defallen kan det vara svårt att försörja sig på turistföretaget under hela året.Systemet med arbetslöshetsförsäkring måste ändras. missgynnas de somäger och driver företag. Den som äger och driver ett företag som för tillfälletinte är bärkraftigt bör kunna erhålla ersättning från arbetslöshets-försäkringen om företaget läggs i malpåse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att lyfta fram den lokala kulturen och historien frånturistsynpunkt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vägskyltning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteregler och flexibla arbetstider,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslöshetsersättning.