mot · GK02So421 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Assistans till psykisktfunktionshindradeI de ursprungliga förarbetena och i proposition 1995/96:146uteslöts inte att assistansersättning kunde beviljas för s.k.aktiverande och/eller motiverande insatser. På flera ställensades endast att den funktionshindrade personen för att varaberättigad till personlig assistans skall ha behov av hjälp föratt klara grundläggande personliga angelägenheter som attäta, klä sig, sköta sin hygien och kommunicera med andra.Det personligt utformade stödet skulle ge denfunktionshindrade möjlighet att på lika villkor delta isamhällslivet.Sedan kom med sitt betänkande, med anledning avatt önskat en tydligare definition av personlig assistans,lade regeringen fram ett förslag till förändringar. Personlig assistans skulledefinieras som "praktisk hjälp", se § 9 1:a stycket LSS.Regeringen föreslog ...Regeringen tydliggjorde emellertid att ingen som intill desstillhört personkretsen för personlig assistans kan uteslutasfrån insatsen och angav att bedömningen skall varaindividuell. Regeringen anger vidare att "personer som helteller i stor utsträckning själva klarar av att på egen handsköta sina personliga behov och som enbart har behov avmotivations- och aktivitetsinsatser bör inte ha rätt tillpersonlig assistans".Enligt regeringens uppfattning kunde dessa personer i stället få sina behovtillgodosedda genom andra insatser som i många fall på ett bättre sätt kantillgodose behoven. Undantagsvis skulle emellertid även personer medpsykiska funktionshinder kunna vara berättigade till personlig assistans. Såkunde vara fallet i situationer där karaktären och omfattningen av detpsykiska funktionshindret ställer krav på sådan praktisk hjälp som är enförutsättning för att "den enskildes grundläggande behov skall kunna till-godoses". Detta skulle, enligt regeringen, medföra att "de mest omfattandebehoven" berättigar till personlig assistans.Regeringen menade att behov av hjälp i form av motivations- och aktivi-tetsinsatser också kunde omfattas av personlig assistans - i alla fallundantagsvis - men att det skulle handla om "praktisk hjälp". Regeringendefinierade dock inte vad "praktisk hjälp" innebar.En människa kan vara totalt handlingsförlamad och inte ha förmåga att taegna initiativ ens vad gäller den dagliga livsföringen, men kapabel att hålla itandborsten, ta på tandkräm och borsta tänderna om någon talar om för henneeller honom att det är dags att borsta tänderna. De grundläggande behovenblir under inga omständigheter tillgodosedda om personen lämnas åt sig själv,medan han eller hon skulle kunna fungera bra om det finns någon ibakgrunden som "stöter på", t.ex. en personlig assistent. Tillhör denna persongruppen med mest omfattande behov?... men socialutskottetändradeSocialutskottet förtydligade dock formuleringen avdefinitionen av begreppet personlig assistans och gjorde endel tillägg till regeringens förslag.Enligt utskottet behöver hjälp enligt 9 § p 2 LSS inte vara praktisk. "Utskottet anser ... att införande av en definition i LSS av begreppet personligassistans inte får innebära att någon grupp som i praxisomfattas av lagstiftningen helt utestängs från insatsen personlig assistans. "Personlig assistans skall förbehållas krävande och i olika avseenden kompli-cerade situationer, i regel av mycket personlig karaktär. Utskottet föreslogdärför att orden "praktisk hjälp" slopas i den nya 9 a § LSS.Utskottet ändrade därmed inte definitionen jämfört med den ursprungligapropositionstexten. Bedömningen skall vara individuell och assistans skall,till exempel, för vuxna alltid övervägas som alternativ till institutionsboende.Tolkning av lagstiftningenFörsäkringskassorna har under sensommaren och höstenomprövat beslut om assistansersättning med anledning avförändringarna som trädde i kraft . Personersrätt till assistansersättning har ifrågasatts eftersom de saknatbehov av praktisk hjälp, som flera personer medassistansersättning i daglig verksamhet fått sina beslutomprövade. Enligt uppfattning harförsäkringskassans tjänstemän inte tagit hänsyn till deskrivningar som gjordes i propositionen och socialutskottetsbetänkande.Särskilda skäl förassistansersättning under tidi daglig verksamhetI den ursprungliga propositionen till LSS/fannsskrivningar om att personlig assistent inte skall ersättaordinarie personal i olika verksamheter som skola ellerdaglig verksamhet. I första hand skall respektive huvudmantillgodose behovet av assistans genom att tillföraverksamheten tillräckliga resurser. Regeringen avsågpersonella resurser. Detta infördes dock aldrig i lagtexten.Den kompletterades emellertid med en skrivning om attsärskilda skäl kan motivera undantag, 4 § andra stycketLASS.I den nya propositionen anges följande med anledning avsärskilda skäl:Det är emellertid angeläget att det i speciella situationer kan lämnas personligassistans med statlig assistansersättning även i samband med vistelse ibarnomsorg, skola eller daglig verksamhet. Detta kan gälla exempelvis isituationer där den enskildes funktionshinder skapar särskilda svårigheter attkommunicera med andra än sin eller sina personliga assistenter eller där detmed hänsyn till den funktionshindrade personens hälsotillstånd är viktigt attden personliga assistansen finns till hands.Det kan också finnas situationer där funktionshindret gör det särskiltangeläget att den assistansberättigade har ett starkt begränsat antal personerknutna till sig. Om sådana skäl finns anser regeringen att assistansersättningskall kunna lämnas för tid inom den berörda verksamheten.I socialutskottets betänkande 1995/96:SoU15 finns liknandeskrivningar. Bland annat sägs att "personlig assistans börutgå för den tid då den funktionshindrade personen vistas ibarnomsorg, skola eller daglig verksamhet, omfunktionshindret är sådant eller kombinationen avfunktionshinder är sådan att den funktionshindrade behövertillgång till någon person med ingående kunskap om denfunktionshindrade eller dennes hälsotillstånd".LSS för dem som är över 65årDet är nu dags att gå ytterligare ett steg framåt när det gällerrätten till personlig assistans genom att lägga fast denna rättför dem som är och som erhållit insatsen före 65års ålder.Denna förändring i LSS kommer inte att medföra några större merkost-nader för kommunerna, eftersom många får fortsätta att behålladen personliga assistansen efter fyllda . Att det ändå bör skrivas in i LSSär för att trygga och lägga fast denna rättighet för dem som inte fårbehålla den personliga assistansen. Det är en omänskligt stor omställning fören person med omfattande funktionshinder som tidigare haft möjlighet tillpersonlig assistans att efter 65-årsdagen plötsligt bli hänvisad till t.ex.sjukhem eller gruppboende. är de som bor i dessa boende-former betydligt äldre, kanske senila och mindre aktiva än den som just fyllt65 år och förlorat rätten till personlig assistans. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade för att underlätta försäkringskassornastolkning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om psykiskt funktionshindrades möjligheter att erhålla assistans,3. att hos regeringen begär en ändring i lagen om stöd till vissafunktionshindrade så att assistans kan ges till personer .