mot · GK02So423 · 1996-10-07 00:00:00 — Äldreomsorg för valfrihet och trygghet SammanfattningI motionen föreslås en rad av åtgärder för att förbättrakvalitén i äldreomsorgen och för att stärka den enskildeäldres ställning.Trygghet och valfrihet skall vara ledstjärnor för verksamheten inomäldreomsorgen. De äldres boende skall utvecklas och rätten till eget rum förden som så önskar slås fast. Genom gruppboende och dagverksamhetförbättras verksamheten i omsorgen för de dementa. Vikten av näringsriktigmat och av att följa upp fallskador understryks.Genom föreslagna beräkningssystem för hur avgifterna skall sättas föromsorgen för äldre ökar den ekonomiska tryggheten för de äldre och derasanhöriga.Genom välfärdskontrakt stärks den enskildes rättigheter och möjlighet atteventuellt bo kvar i det egna hemmet. Det skall vara en laglig rättighet att bovar man önskar, oavsett om det gäller eget boende, boende på sjukhem ellerannat boende. Anhörigvårdarnas ställning skall stärkas genom bättreavlastningsmöjligheter och hemvårdsbidrag.En hjälpmedelsgaranti skall införas som innebär att äldre garanteras rättentill hjälpmedel inom en angiven tidsperiod. Rehabiliteringen av äldre måsteockså bli bättre. Genom att vårdkedjan för de äldre förbättras användsomsorgens resurser bättre som vårdtiden ofta blir kortare.Utredningar av demens skapar trygga vårdsituationer och ger bättreförutsättningar för att kunna förbättra stödet till den sjuke och de anhöriga.En äldreombudsman skall införas i kommunerna. Det är viktigt attpersonalen inom äldreomsorgen kontinuerligt får en kompetenshöjandeutbildning för att förbättra kvalitet och kompetens.Äldres situation i på1990-taletAv 8,8 miljoner invånare är lite mer än 1,5 miljoneröver . De närmaste decennierna kommer de allra äldsta,de , att öka. Vi blir i förhållande till befolkningeninte fler äldre - men fler blir allt äldre. kommerantalet äldre invandrare också att öka. Det blir en i stort settny erfarenhet att ta hand om alla dessa nya etniska grupper iden svenska äldreomsorgen.Många sjukdomar är åldersrelaterade: hjärt- och kärlsjukdomar, benskör-het, demens och stroke. Vi vet att de allra äldsta, oavsett om de tidigare varitfriska eller ofta sjuka, får ett större vårdbehov under sina sista levnadsår.Med ett ökat antal äldre kommer detta att öka belastningen påäldrevården.I dag får omkring 175 000 personer social hemhjälp. Denna hjälp är enförutsättning för att många äldre ska kunna bo kvar hemma. tarden en stor del av kommunernas omsorgsresurser i anspråk.Jämfört med tidigare och jämfört med andra länder verkar dock de äldre iSverige ha det relativt bra. Äldre mår inte dåligt överlag eller känner sigensamma med automatik efter den dag de fyllt . Bilden av de äldremåste modifieras. Åldersdiskriminerande attityder och fördomsfull behand-ling av äldre i vårt samhälle måste bekämpas med all kraft. Det kan skegenom förmedling av kunskaper om vad åldrandet egentligen innebär. Det äringet handikapp att vara gammal. Det är först med rörelsehinder eller ohälsaoch sjukdom som åldern kan bli en försvårande omständighet.Äldreomsorgen skall sträva efter att med bästa förmåga försöka stödja och geen sådan omvårdnad till äldre att de kan leva ett så självständigt och värdigtliv som möjligt.Vården och omsorgensresursfrågorI ett välfärdssamhälle måste vården få ta betydande resurser ianspråk. Återkommande undersökningar visar också attskattebetalarna är beredda att ge vårdutgifter högsta prioritet.Att det finns en väl utbyggd vård är inte bara ennödvändighet för dem som är sjuka, det är också en viktigtrygghetsfaktor för alla andra. De flesta av oss blir någongång i livet beroende av en väl fungerande vård.Vi vill i detta avsnitt ge vår syn på vårdens resursfrågor. Resonemangetfinns ytterligare utvecklat i liberalernas partimotion omekonomisk politik, särskilt i avsnittet om kommunernas ekonomi.Folkpartiet liberalerna prioriterar vården på flera sätt. Vår prioritering av en politik för fler jobb genom företagande har som engrundläggande motivering att kampen mot arbetslösheten är nödvändigför att klara välfärden. Vi säger nej till löften om stora, generella skattesänkningar, utanprioriterar bra vård. Vi föreslår att resurser överförs till vårdsektorn från försäkringskassornaoch att ett statligt stimulansbidrag till äldreboende införs (finansieratgenom besparingar i statens budget). Vi har , både på riksplanet och i fullmäktigeförsamlingar,förespråkat en politik som innebär ett effektivare offentligtresursutnyttjande. Den ojämförligt viktigaste metoden heterkonkurrensutsättning. Ny forskning från Kommunalekonomiska institutetvid bekräftar på nytt att miljardbelopp finns attspara för kommuner och landsting genom att konsekvent främjakonkurrens. Förekomsten av privata alternativ och entreprenader samtkonsekvent användning av konkurrensupphandling ger mycket storavinster, som direkt kan komma vården till del. Den åsyftadeundersökningen - som beställts av den nya socialdemokratiska ledningeni för att visa att det borgerligakonkurrensprogrammet varit verkningslöst - visade i själva verket attbesparingen för stockholmarna uppgick till hundratals miljoner kronor.För hela den kommunala sektorn i motsvarar det åtskilligamiljarder kronor. Vi har också förespråkat en avveckling av kommunala bolag. Imånga fall subventioneras dessa bolag, trots att deras verksamhet inteligger inom de kärnområden som kommunerna bör prioritera.Kommunerna subventionerar misslyckade fastighetsaffärer, flygplatseroch vanskötta företag i en rad olika branscher. En långtgåendeupprensning i den kommunala bolagsdjungeln skulle kunna frigörabetydande belopp, som kunde tillföras de prioriterade områdena vård ochutbildning.Vi står alltså på en solid grund när vi i bl a denna motionföreslår vissa förändringar på vårdområdet som kräverytterligare resurser. Vår vårdpolitik är väl förenlig med enpolitik som sanerar statsfinanserna och ger näringslivet braförutsättningar.Det finns anledning att understryka att oavsett hur mycket pengar vi läggerner på vård är det nödvändigt att säkerställa att resurserna används på bästasätt. av snabb resursexpansion, och framåt,fanns det stora brister i detta avseende. , när resurserna krymper, ökarrationaliseringarna, vilket i sin tur givit en oro för kvaliteten. I framtidenmåste vi få kvalitetssäkring och effektivare resursutnyttjande att gå hand ihand. Tillräckligt med pengar måste satsas på vården, men varje krona somanvänds i onödan är en krona för mycket.Under de senaste åren har det hänt mycket i svensk sjukvård som ger osslärdomar . Knappast i modern tid harförändringarna inom vården gått så snabbt som första hälft.Kostnaderna har minskat (vilket är närmast unikt inom ),produktiviteten har ökat kraftigt, kvaliteten har förmodligen förbättrats ochnya organisationsformer har växt fram. Enligt ligger Sverigepå nionde plats i västvärlden för sjukvårdens andel av BNP. Bägge dessa länder har en i huvudsak privatorganiseradförsäkringsmarknad för vården. Sjukvårdssystem med ett dominerandemarknadsinslag av finansiering, styrmodeller m m tenderar att verka kost-nadsdrivande. De påverkar kostnaderna så att de blir högre än i system medskattefinansierad sjukvård, som Sverige.Mellan 1991 och 1995 minskade landstingen sammantaget sina kostnader ifasta priser . Till detta skall läggas de besparingar somlandstingen planerar. kommer, om besparingarna genomförs,landstingens kostnadsvolym att reduceras med ytterligare omkring 7 procent.Landstingen minskar också sin personal. 1995 var antalet anställda ilandstingen 270 000 personer. Fullföljs de planerade besparingarna kommerpersonalstyrkan att minska med omkring 23 000 personer fram till år 2000.I ett övergripande, samhällsekonomiskt perspektiv har alla dessaförändringar varit nödvändiga. Men det är ett faktum att stressen förpersonalen har ökat och oron stiger för vad besparingarna egentligen innebär.En utveckling med avtagande produktivitet inger också osäkerhetom huruvida framtida nedskärningar av resurserna ska medeffektiviseringar eller om svaga grupper ska råka illa ut.Landstingsförbundet räknar med att gapet mellan behov och resurser framtill 2010 uppgår till , det vill säga . Även omdessa siffror rymmer en betydande osäkerhet, är det inte orimligt att räknamed ett resursbehov på åtskilliga miljarder kronor. Beräkningar visar ocksåatt gapet inom äldreomsorgen mellan behoven och resurserna ligger istorleksordningen , eller fram , ca , av detta gap antas föreligga redan åren 1996-2000.Det är dock viktigt att komma ihåg att resultatet av sådana här beräkningartill mycket stor del avgörs av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Endålig socialdemokratisk ekonomisk politik, som leder till lägre tillväxt ochhögre arbetslöshet, ger också mindre pengar till vården.Det är vår fasta övertygelse att med en ekonomisk politik inriktad på jobbgenom företagande blir situationen för vården betydligt ljusare. Om vi antaratt politik ger en genomsnittlig årlig tillväxt som ligger 1,5procent högre än med regeringens politik, får det avsevärd betydelse förlandstingens ekonomi. skulle det innebära att BNP var 150miljarder kronor större. Och det är önskvärt att även vården får del av deväxande resurserna. Den del av den ökade tillväxten som innebär lägrearbetslöshet ger dessutom direkt ökade inkomster för landstingen genom ettstörre skatteunderlag. Mot bakgrund av osäkerheten i förutsättningarna ochöversiktligheten i denna typ av beräkningar skulle ett försiktigt antagandevara att med vår politik skulle landstingen ha någonstans mellan mer än med regeringens politik. Sparkraven inomsjukvården skulle därmed minska högst avsevärt.Till det kommer alltså de resurser som kan frigöras med hjälpeffektivisering genom konkurrensutsättning och en tydligare prioritering avvården framför en rad andra kommunala engagemang, ofta i bolagsform, påmindre angelägna områden. Sammantaget finns alltså mycket god täckningför de reformförslag som förs fram i det följande.Trygghet och valfrihet påäldre dagarPå äldre dagar ska människor kunna känna trygghet och vetaatt de får den omsorg de behöver. Därför är äldreomsorgenen viktig del i den svenska välfärdspolitiken. Ett samhällesanständighet avgörs till betydande del av hur vi förmår att tahand om våra gamla.För liberalerna har äldrefrågorna länge haft sin givna plats högtupp på dagordningen. När vi förde fram kravet på eget rumpå sjukhemmen var vi ensamma. Frågan blev för oss en symbol för vårvision om bättre villkor för äldre och andra som behöver mycket vård ochomsorg. Målet att ingen mot sin vilja ska behöva dela rum med någon annanstår fast.Äldreomsorgen måste bygga på insikten att äldre inte är någon homogengrupp med likartade behov och önskemål. Även bland dem som behövernågon form av stöd för att klara sin vardag finns det mycket stora skillnader.En god äldreomsorg måste bygga på en flexibel organisation med en mängdolika lösningar för boende och service. Grunden ska dock vara att oavsett omdu bara behöver lite hjälp med städning och matlagning eller om du ärsängliggande och behöver omsorg dygnet runt ska det finnas en organisationsom garanterar dig den hjälp du behöver och med en mycket hög kvalitet.Allra viktigast är det att de som har de största behoven får den hjälp debehöver. Det är en viktig trygghet för oss alla att veta att oavsett om detgäller oss själva eller någon av våra nära så finns det stöd och i det boendesom ger oss möjlighet att bevara vår värdighet även när vi är helt beroendeav andra.Folkpartiet anser inte att det är möjligt att minska stödet till de äldresomsorg. Kommunerna måste alltjämt bygga ut delar av äldreomsorgeneftersom ålderdomshem, eget rum på sjukhemmen samt dagverksamheterinte finns i tillräcklig utsträckning. Många andra brister kan rättas till genomsamverkan. Främst är det kommuner och landsting som måste gå sammankring omsorgen om de äldre. Rehabilitering, medicinsk omsorg ochmedicinering kan förbättras genom samarbete.Ädelreformen visade vägen för en bättre omsorg om de äldre. Reformenhar visat sig ha brister vad avser rehabilitering, medicinsk omvårdnad ochvård i livets slutskede. Det är politikernas ansvar att rätta till dessabrister. Vivill från liberalernas sida visa på de vägar vi ser som kan ledatillen ännu bättre äldreomsorg.Utveckla det goda boendetFör de personer som har mer omfattande behov av omsorghar kommunerna skapat olika former av stöd. Länge varservicehusen den stödform som de flesta kände till och ocksåerbjöds. Servicehuset har emellertid många brister för demsom inte längre klarar sina dagliga bestyr på egen hand, utanbehöver omfattande stöd med såväl påklädning ochtoalettbestyr som mat. För dem som därtill behöver ständigtillgång till personal måste vi skapa ett annat slags boende.Vad är då det goda boendet? Det skulle kunna beskrivas som ett boendesom tar tillvara de bästa egenskaperna i boendeformer som ålderdomshem,gruppboende och sjukhem. Ett boende där den som flyttar in kan stanna kvaroch känna trygghet även när behovet av omsorg blir allt större. Det är ettboende där personalen finns till hands . Det ger trygghet genom attpersonalen känns igen, omgivningen är densamma, behovet av omflyttningarminimeras, personliga ägodelar kan tas med och utrymme finns för att livetska kännas privat även om det delas med andra. Det goda boendet erbjuderett eget rum med egen toalett och dusch. Det medger att egna möbler tas medoch det möjliggör handikappanpassning så att också sängliggande personerkan ges en god omsorg. Vi vill kalla det goda boendet ålderdomshem, mennamnet är inte det viktiga, huvudsaken är att boendet innehåller trygghet, godomsorg och möjlighet till ett privatliv trots behov av andras stöd och hjälp.För att påskynda utvecklingen av det goda boendet vill vi satsa 500miljoner kronor som stimulansbidrag till de kommuner vilka utvecklaräldreboendet.Det skall vara en självklar rättighet för de äldre att bo där de önskar. Detinnefattar också rätten att flytta vart de vill. En äldre person måste ha rättenatt flytta till en annan kommun, även om den ligger långt bort, för attexempelvis få möjligheten att bo närmare sina anhöriga. Kommunförbundethar tidigare antagit en rekommendation att personer skall få flytta vart de villoch då beredas plats inom äldreomsorgen vid en sådan flytt. Menefterlevnaden av rekommendationen har varit bristfällig. Det måste bli enlaglig rättighet att bo där man önskar.Säkra möjligheten till egetrumUnder har drivit frågan att alla som villska få eget rum på sjukhemmen. Ingen ska behöva botillsammans med någon annan om han/hon inte vill. Underföregående mandatperiod lyckades vi genom införandet avstimulansbidrag och ett starkt fokus på frågan få igångutbyggnaden av eget rum. Vid en inventering påsjukhemmen 1994 var enbart av rummenenkelrum. återstår mycket att göra. Målet omeget rum för alla som så önskar anser vi ska vara uppfylltsenast . Detta är inte något orealistiskt mål, men detförutsätter en vilja att prioritera i kommunerna.Bättre läkarkontakt påålderdomshemmen!Inte sällan händer det att äldre människor skickas tillsjukhusens akutmottagningar för problem som en husläkareeller geriatriker i samarbete med medicinskt ansvarigsjuksköterska kunde klara av i den äldres bostad i detsärskilda boendet. Det är inte bra för någon att skickas runtoch allra minst för äldre personer. utanför kontorstid måste innebära attsjukhem och ålderdomshem kan få hjälp på enheten om detinte är uppenbart att den gamle bör föras in till sjukhus.För dem som bor i det vi kallar ålderdomshem, gruppboende och sjukhemskulle det vara en trygghet att veta att enheten har möjlighet tillläkarmedverkan för bedömning av medicinska åtgärder. Till varjeålderdomshem och sjukhem bör det knytas en läkare som har ansvar för attregelbundet besöka ålderdomshemmet och se till att de gamla som bor därfår god medicinsk vård. Detta kan vara en husläkare eller geriatriker.Äldreomsorgen och geriatriken bör upprätta nära kontakter med varandra. Istället för att den äldre ska ta sig till den geriatriska kliniken bör det mångagånger vara möjligt att få bedömning och vård i det egna boendet. Vi anseratt geriatriskt utbildade sjuksköterskor på våra ålderdomshem och sjukhemkan medverka till att höja kvaliteten på vården och omsorgen. Kommunernabör därför tillsammans med landstingen utarbeta en strategi för att höjasjuksköterskornas kompetens. Sköterskorna kan då anförtros att göra vissabedömningar som endast läkare gör. Detta skulle ge enkvalitetsförstärkning inte minst på sjukhemmen. Ett sådant system lederockså till att akutbesöken på sjukhusen minskar, vilket är ytterligare enkvalitetsförstärkning.Skapa arbetslag för bättreläkemedelshantering påålderdomshem och sjukhemHusläkare eller annan behandlande läkare, medicinsktansvarig sjuksköterska och apotekare bör ingå i ett arbetslagför att tillsammans gå igenom vilken medicinering de äldrebehöver. Det händer att olika läkare kommer i kontakt medsamma patient av olika skäl och därmed ger olika mediciner.Sammantaget kan detta göra att enskilda personerövermedicineras. Försök har visat att samverkan kan minskamedicineringen och bättre anpassa den till patientensverkliga behov.Skapa trygghet för dementagenom dagverksamhet ochgruppboendeGruppboende för dementa har, tillsammans medutbyggnaden av ålderdomshem och eget rum påsjukhemmen, varit en hjärtefråga för . visarstatistik att utbyggnaden varit omfattande, men intetillräcklig. Utbyggnaden måste fortsätta.Förutom gruppboendet finns det även andra angelägna behov för personermed demenssjukdomar. Dagverksamheterna måste bli fler. Vid sidan av denträning dessa verksamheter ger den enskilde är detta också ett sätt att hjälpamänniskor att orka och klara av att fortsätta att ta hand om sin anhörige ihemmet under resten av dygnet. Det ger avlastning och det ökarlivskvaliteten för båda parter. Om dagverksamheterna inte finns kommer viatt få ökade kostnader för omsorg dygnet runt för dessa personer.Fallskador måste utredasoch följas uppFallskadorna har ökat i omfattning. De innebär ett stortlidande för enskilda och bör på alla sätt förebyggas. Det ärinte alltid uppenbart vad som lett fram till en ökande andelfallskador. Det förekommer på sjukhem, på ålderdomshem, igruppboende och i hemmet utan bevisad koppling till antalpersonal på plats. Fallskador får inte nonchaleras. Om någonfaller ska en läkare tillkallas för undersökning så att inteskador förblir oupptäckta och på så vis orsakar än mer skada.Information om omständigheterna bakom fallskadorna, t exläkemedelsbehandling, bör sammanställas i syfte att bättrekunna förebygga dem.Erbjud näringsriktig matMatvanor är något väldigt individuellt. Vi tycker ofta omolika saker och vill ha vår mat tillagad på olika sätt. Det äringen skillnad när man blir äldre. Alltför ofta säger äldre sombor hemma att hemtjänstpersonalen kommer med så tråkigmat. Det finns inget utrymme för eget val av lunch ellermiddagsmat och är maten inte tillräckligtnäringsrik. Så ska det inte behöva vara. God mat innebär enhögre livskvalitet.Det finns yrkesgrupper, exempelvis dietister, som är specialister på hurnäringsrik mat kan tillagas på ett gott och varierat sätt och dessayrkesgrupper bör anlitas av i större utsträckning. Tillgången tillentreprenörer av olika slag inom restaurangbranschen är så stor att krav kanställas på den kost som beställs, i annat fall får en konkurrent anlitas somklarar av att leva upp till de krav som ställs.Den enskildes tidigare matvanor måste tillmätas stor betydelse när matbeställs. Särskilt när det gäller personer med utländsk härkomst är det viktigtatt maten är sådan att de känner igen sig från den tid då de kunde välja attlaga det de ville ha.Värna anhöriga näravgifterna sättsEn god äldreomsorg kostar mycket pengar. Kostnaderna fören sjukhemsplats varierar över landet, men ligger inte sällanrunt . Detta är stora summor till ochmed jämfört med barnomsorgens kostnader. Folkpartietanser att det är rimligt att en stor del av dessa kostnader bärsav de boende. Det är viktigare att de bidrar ekonomiskt viaavgifter till omsorgen än att den tvingas hålla en lägrekvalitet.Dagens system för avgifter i äldreomsorgen innebär att var och en ska haen viss summa kvar när omsorgen, maten och bostaden är betald. Detta föratt garantera att den som behöver kommunens omsorg även ska kunna köpasaker för egen del. Resultatet av inkomstdifferentierade taxor blir att den somhar en hög pension får betala mer än den som har en låg pension.Oberoende av hur höga taxorna är i olika kommuner måste maka/makevärnas ekonomiskt. Om en av två makar eller sammanboende tvingas flyttatill ett ålderdomshem, måste den som bor kvar ges möjlighet att klara sigekonomiskt.Detta kan lösas på olika sätt. En variant är att räkna makarnassammanlagda inkomst och dela med två för att sedan sätta avgiften för densom flyttat till ålderdomshemmet. Med ett sådant system minskar risken föratt den som har den högre inkomsten flyttar till ålderdomshemmet och då fårbetala en så hög avgift kvarboende får flytta på grund av det nya ekonomiskaläget. Om den som flyttar till ålderdomshem har den lägre inkomsten avmakarna bör kommunen beräkna sin avgift bara utifrån den inkomst som denboende på ålderdomshemmet har. Finns familj ska särskild ekonomiskhänsyn tas till hemmavarande barn.Den som vill ska få bo kvar isitt hemHemtjänsten är ett medel för att människor som på äldredagar behöver stöd och omsorg ska få en bättre livskvalitet.De kan då bo kvar i sitt hem och behöver inte flytta om deinte själva vill. För att man ska kunna känna trygghet nog attbo kvar hemma måste fungera väl. Det finns ettantal punkter som den enskilde skall kunna garanteras. Vikallar dem välfärdskontrakt inom hemtjänsten.- När någon, på egen hand eller med stöd av anhörig, kontaktarhemtjänsten för att få hjälp måste ansvarig personal hos kommunen höra avsig för att stämma tid för möte om vilket stöd kommunen kanerbjuda.- I samråd med den som behöver hjälp och eventuellt dennes anhöriga skaen plan göras upp som visar vad ska ombesörja, om det gesomsorg på annat sätt än via hemtjänst samt, om rehabilitering ska erbjudas,vad denna ska leda till och inom vilken tid. Samma skriftliga plan ska görasupp för den som måste flytta till särskilt boende.- En kontinuerlig kvalitetsuppföljning ska göras och det ska stå klart vadsom kommer att ingå i de frågor som ställs i samband med uppföljningen.- Om den enskilde har en anhörig som klarar av och vill ge viss omsorg,ska denna anhörige ges stöd genom avlastning i någon form. Dennaavlastning ska planeras gemensamt med den anhörige så att den kangenomföras på brukarens villkor.- Skulle hemtjänstpersonalen av något skäl inte kunna komma på avtaladtid, ska detta meddelas och hjälp ändå erbjudas avnågon annan i personalen.- Uteblir hemtjänstpersonalen helt, ska den enskilde kompenseras.Hemtjänsten kan till exempel komma en gång extra vid ett senare tillfälleeller så kan avgiften sänkas den månad det gäller.- Det ska klart framgå för den enskilde och dennes anhöriga vem hoskommunen som är ansvarig och kontaktperson om något inträffar.- Den enskilde ska ha rätt att välja vem som ska ge den service ochomsorg som anses behövas.- Kommunerna ska ha något slags jourtjänst och så attingen riskerar att skrivas ut från sjukhus utan att få kontakt medsocialtjänsten. Varje sjukhus ska ha uppgifter om vem som har jour så attden som skrivs ut kan garanteras en kontakt med kommunen.- Den som har invandrat till ska garanteras att få ha en tolk medvid samtal med . Erfarenheten visar att många gamla snarareminns sitt modersmål än svenskan , och speciellt i svårasituationer är det en trygghet att få uttrycka sig på sitt eget modersmål.Förbättra tandhälsan blandäldre!Många äldre hemmaboende har liten eller ingen kontakt medtandvården och har svårt att på eget initiativ söka sig dit.Dåliga tänder och dålig munhygien påverkar det allmännahälsotillståndet, och därmed behovet av omvårdnad ochsjukvård.