mot · GK02Ub470 · 1996-10-07 00:00:00 — Det århundrade som går mot sitt slut har inneburit storaförändringar i människors villkor och i samhälletsuppbyggnad. Det århundrade som närmar sig kommerförmodligen att innebära än större förändringar. Nyalevnadssätt och samarbetsmönster kommer att växa fram ochidag okända teknologier kommer att utvecklas.Den tilltagande internationaliseringen, tillsammans med informations-teknikens genombrott kommer att få djupgående konsekvenser. Självakunskapen och kompetensen blir en allt viktigare produktionsfaktor ochmänniskor kommer att få allt lättare att röra sig mellan länder.Länder med god tillgång på kompetent och välutbildad arbetskraft harstörre möjligheter att utveckla eget kunnande och egna innovationer, menockså att ta till sig teknik som utvecklats i andra länder. Investeringar ifysiskt kapital får de önskade effekterna först om investeringarna ikompetensutveckling, d.v.s. främst utbildning och forskning, är tillräckliga.Sverige har halkat efter i internationella jämförelser när det gäller andelenav varje ungdomsgrupp som genomgår högre utbildning. Om till utbildningenvid universitet och högskolor läggs annan eftergymnasial utbildning uppgården andel av varje ungdomsgeneration som i påbörjar någon form aveftergymnasial utbildning till . I länder som ochKanada genomgår av ungdomskullarna college- elleruniversitetsutbildning.En högre andel unga människor med längre utbildning från universitet ochhögskolor krävs för att skall få en långsiktigt gynnsamvälståndsutveckling. Regeringens försök att ta kontrollen över de friaforskningsstiftelserna gagnar dock på intet sätt utvecklingen av de små ochmedelstora högskolorna. Dessa har ofta fått forskningsanslag från just de friaforskningsstiftelserna. Det blir allt tydligare att regeringens syfte med denaviserade satsningen på forskning inte bara är att styra den politiskt, utandessutom att det totalt kommer att handla om betydligt mindre satsningar änvad regeringen vill göra sken av. Detta är starkt oroande för framtiden.I har flera av landets storföretag stora forsknings- ochutvecklingsenheter. Här finns också en koncentration av högt specialiseradekunskapsföretag. Sammantaget har näringsliv ett utomordent-ligt stort behov av kunskap och kontinuerlig kompetensutveckling. Trots dettahar regionen en låg andel högskoleplatser i förhållande till folkmängden.Stockholmsregionen är med sitt befolkningsunderlag på närmare tvåmiljoner människor tillräckligt stor för att rymma två universitet. Ett nyttuniversitet med en flervetenskaplig struktur har förutsättningar att bli ettspännande tillskott i den kompetenskrävande utmaning står inför.Uppbyggnaden av ett nytt universitet är ett långsiktigt , som har tagit emot sina första studenter,måste ses som ett första steg för att ge de ytterligareförutsättningar som krävs både för en allmän kompetenshöjning avbefolkningen och för att ge näringslivet den välutbildade arbetskraft somefterfrågas. ligger dessutom mycket bra till för ettutvidgat internationellt samarbete och då främst inom Östersjöregionen.Södra delen av har varit och är fortfarande underförsörjtbeträffande högskoleplatser. Andelen som går vidare till högre studier liggerockså lägre i den södra delen av än i den norra. Det finnsnaturligtvis många orsaker och orsakssamband till detta, men det går inte attkomma ifrån att närheten till ett universitet eller en högskola har storbetydelse i sammanhanget.Satsningarna på och på de södra länskommunernasbefintliga utbildningar på högre nivå måste fortsätta. måste ytterligareforskningsresurser tillföras så att högskolan kan fåuniversitetsstatus. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av .