mot · GK02K804 · 1996-10-07 00:00:00 — Vem äger rätt att besluta om kyrkans jord? Omkyrkobyggnadens mark, kyrkogård, prästgård ochlöneboställe? Något entydigt svar på frågan finns inte.Det finns delade meningar om vilken ställning har somsjälvständigt rättssubjekt och om kyrkan i formell mening kan äga mark.Somliga hävdar att kyrkan juridiskt inte har någon självständig ställning.Andra har motsatt uppfattning. Den kyrkliga rättshistorikern att det inte var reformationens avsikt att förändra den särskilda kyrkligainstitutionens juridiska karaktär. "Katedraler och andra kyrkor torde därförliksom de ej reducerade boställena hava behållit sin egenskap av särskildarättsobjekt. "När den nuvarande relationen mellan kyrka och stat upphör är det därförangeläget att kyrkans juridiska status som ägare till mark och fastigheterklarläggs.För kyrkans framtida roll i samhället och förankring bland befolkningen ärdet mycket viktigt att beslutanderätten och förvaltningen av den kyrkligamarken läggs på rätt nivå i kyrkans organisation. Den nuvarande ansvars-fördelningen mellan stiften och församlingarna är inte något som självklartmåste gälla även i framtiden.Ursprungligen var det bygdens mark, skänkt av bönder och stormän, somuppläts för kyrka och kyrkogård och till prästgård och jord för prästen attbruka. Att det fanns prästgård och prästbol var en förutsättning för att få enkyrka vigd av en biskop. Dessa prästbol drabbades inte av indragning tillkronan under reduktionen utan förblev orubbade. Även ett fåtal klockarbollämnades orörda liksom kyrkogårdarna och kyrkovallarna.Den kyrkliga jord som inlemmats i biskoparnasegendomar indrogs till kronan av , liksom en rad biskopliga slottoch gårdar, såsom , , och Munkeboda. På sammasätt övergick sockenkyrkornas hemman till kronan . Merpartenav kyrkotionden blev en ny fast statlig inkomsttitel, kronotionden.Sammantaget är det mycket stora mark- och fastighetsvärden somstatskyrkan förfogar över. Förvaltningsansvaret för dessa är enligt lag lagt påstiftens egendomsnämnder.Försäljningar och avkastningar av ägda och utarrenderade fastigheter harunder årens lopp dessutom inbringat mycket stora belopp som placerats ikyrkofonden. Även dessa tillgångar förvaltas av stiften.När det nuvarande sambandet mellan kyrkan och staten upphör är detrimligt att såväl äganderätt och förvaltningsansvar som beslutanderätt bådeformellt och reellt återgår till sitt ursprung, d v s i första hand församling-arna. Den nuvarande lagen bör förändras så att detta blir möjligt.Den är genom sitt församlingsväsende en mycketdecentraliserad organisation och finns nära människorna i varje bygd. Omdetta skall vara möjligt även i den nya roll som kyrkan kommer att få måsteockså tyngdpunkten i beslutanderätten ligga så nära medlemmarna sommöjligt. I detta avseende spelar marken en viktig roll.Inför det statliga sambandets upphörande bör därför den formellaäganderätten till kyrkans mark och fastigheter utredas och så långt det ärmöjligt klarläggas för att därmed ge underlag för hur ägar- och förvaltnings-strukturen i den framtida kyrkliga organisationen skall se ut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den inför den förändraderelationen mellan kyrkan och staten, utreder ägoförhållandena för kyrkansmark, i enlighet med vad som anförts i motionen,1. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändringsom anges i motionen..11FStockholm den 7 oktober 1996Roland ()