mot · GJ02Sf28 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:208 Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. PropositionenI propositionen lämnas förslag till ett nytt samhällsstöd,kallat underhållsstöd, som skall ersätta det nuvarandebidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissaadoptivbarn. Underhållsstödet skall enligt förslaget lämnasmed till barn vars föräldrar inte bortillsammans. Underhållsstöd skall lämnas både när barnet borhos endast en av föräldrarna och när barnet bor växelvis hosbåda föräldrarna. I det senare fallet skall underhållsstödlämnas som ett utfyllnadsbidrag som bestäms med hänsyn tillatt båda föräldrarna bidrar till barnets försörjning genom attha barnet hos sig. Dessutom föreslås att den förälder sombarnet inte bor tillsammans med skall vara skyldig attåterbetala hela eller viss del av underhållsstödet till staten.Återbetalningsbeloppet beräknas som en viss procent av denåterbetalningsskyldiga förälderns inkomst.Den nya lagstiftningen om underhållsstöd föreslås träda i kraft den 1december 1996 och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd somavser tiden efter den 31 januari 1997.Den föregåendepromemorianEn arbetsgrupp inom lämnade i enpromemoria (Ds 1996:2) förslag till hur reglerna församhällsstöd till barn som inte bor tillsammans med bådasina föräldrar kan ändras så att de negativa verkningarna avsamordningen mellan reglerna om underhållsbidrag ochreglerna för bidragsförskott så långt möjligt elimineras,som en besparing uppnås. Samtliga riksdagspartierhar i ett tidigt stadium deltagit i samråd om förslaget.Kristdemokraterna uttalade då stöd för grundprinciperna iförslaget.Propositionens förslag överensstämmer i stora delar med förslaget idepartementspromemorian. stöder förslaget utom på enpunkt.KristdemokraternasställningstagandenVårdnadshavarnas ekonomiSamtidigt som återbetalningsskyldigheten skärps för deunderhållsskyldiga kommer dock statligt stöd att utbetalastill vårdnadshavaren oberoende av dennes ekonomiskaomständigheter enligt den föreslagna modellen.Riksrevisionsverkets (RRV) urvalsbearbetningar visar attvårdnadshavare i de högre inkomstskikten ofta har en f dpartner (underhållsskyldig) med betydligt lägre inkomster.RRV gör bedömningen att det statliga stödet inte kommer attbli obetydligt till barn vars vårdnadshavare har enekonomisk standard som gör det möjligt att ensam, ellertillsammans med den underhållsskyldige, försörja barnet.I nuvarande statsfinansiella läge, med besparingar inom snart sagt varjeområde i välfärdssystemen, är det stötande att statligt stöd skall kommavårdnadshavare i de högsta inkomstskikten till del. En sådan ordning riskeraratt undergräva legitimiteten i systemet. I de fall då den underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet inte är lika stor som underhållsstödet bör därförinkomstprövning ske. Regeringen bör således återkomma med förslag till enmodell som även beaktar vårdnadshavarens ekonomi. Detta bör gesregeringen till känna. En sådan modell måste utformas så att marginaleffekterminimeras och så att administrationskostnaderna inte ökar.ResekostnaderOm barnet och den förälder som barnet skall umgås med ärbosatta på skilda orter uppkommer kostnader för resor m.m. isamband med umgänget. Regeringen tar inte upp denna frågai propositionen, utan hänvisar enbart till att den kommer atttas upp i annat sammanhang. Det är en brist att regeringeninte anger i vilket sammanhang och med vilket tidsperspektivden ämnar ta upp denna fråga. villunderstryka vikten av att detta sker möjligt. Enmöjlig konsekvens av den skärpta återbetalningsskyldighetensom måste motverkas är minskad möjlighet att utnyttjaumgängesrätten p.g.a. höga resekostnader.Barnets ålderEtt par av remissvaren på promemorians förslag för framtanken att underhållsstödet bör relateras till barnets ålder.Synpunkten är relevant av två skäl. För det första torde detvara ett faktum att omkostnaderna för ett tonårsbarn är högreän för ett yngre barn. För det andra minskar det offentligasallmänna stöd när barnet går ur . Då försvinnernämligen tre av tolv barnbidrag. Med enarbetsmarknadssituation som ger få 16- till 18-åringarmöjlighet att få arbete , och lov kansituationen för många ensamföräldrar med tonårsbarn varamycket pressad. Regeringen bör därför noga följa ochuppmärksamma denna grupp och överväga justeringar istödsystemet. Detta bör ges regeringen till känna.Uppföljning av förslagets effekterRegeringen konstaterar i propositionen att det inte går attgöra någon bedömning av vilka konsekvenser de nyareglerna för underhållsstöd får för de återbetalningsskyldigaföräldrarna utan att göra beräkningar i ett representativt ochtillräckligt stort urval av verkliga fall. Någon sådanjämförelse har regeringen inte låtit göra. Detta är en stor bristi förslaget. Det kan inte nog betonas hur viktigt det är attregeringen infriar löftet att noga följa upp frågan om hur deåterbetalningsskyldiga föräldrarnas ekonomiska situationpåverkas av de nya reglerna.Arbetsgruppen på angav som ett av målen för ett nyttsystem att det skulle innebära en genomsnittlig reducering av återbetal-ningsskyldigheten för bidragsskyldiga med de lägsta inkomsterna medan demed högre inkomster får de största genomsnittliga ökningarna. Kristdemokra-terna anser att det är ett fördelningspolitiskt rimligt mål. RRVs bedömning avpromemorians förslag är att målet inte uppfylls. Propositionens förslag ärnågot modifierat, men inte på ett sådant sätt att det bidrar till störremåluppfyllelse i detta avseende. Regeringen bör därför speciellt beakta defördelningspolitiska effekterna vid uppföljningen av de nya reglernaskonsekvenser. Grundavdraget på bruttoinkomsten samt procentsatserna somreglerar betalningsskyldigheten kan behöva justeras efter en utvärdering.Underhållsstöd handlar om kronor och ören, men det är också av stor viktatt stödets utformning inte motverkar utan bidrar till att nära och godarelationer mellan barnet och dess båda föräldrar kan upprätthållas. Även urdenna aspekt bör regeringen följa upp vilka konsekvenser de nya reglerna får.Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till underhållsstöd sombeaktar vårdnadshavarens ekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnader för resor m.m. i samband medumgänget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ensamföräldrar med tonårsbarn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att följa upp hur de nya reglerna påverkarmöjligheten till nära och goda relationer mellan barnet och dess bådaföräldrar.