mot · GK02A264 · 1996-10-07 00:00:00 — Den kunskapsrevolution som sprider sig över världenkommer att förändra arbetslivet fullständigt. Traditionellt harvårt liv bestått av tre faser: studier, arbete och slutligenpension. Mängden kunskap har fördubblats långsamt genomårhundraden för att under andra hälften av detta sekelexplodera. räckte det med en grundutbildning för attkunna arbeta . är kunskap färskvara sominom många områden omsätts på mindre än , idatabranschen på bara . Detta ställer enorma krav påständig vidareutbildning för att man skall kunna arbeta på enkunskapsintensiv arbetsmarknad.Varuproducerande arbeten ersätts av jobb i tjänsteproduktion. Varje årersätts av alla med motsvarande mängd nya arbeten med nyaarbetsuppgifter, vars kvalifikationer endast kan mötas av nyutbildade(). I början på nästa århundrade beräknas mängdenhantverkare, jordbrukare och gruv-, byggnads- och industriarbetare att sjunkatill av arbetskraften. Från att tidigare ha utgjort den störstadelenav arbetsmarknaden, blir gruppen snart den minsta. Förändringen går såsnabbt att det inte handlar om naturlig avgång utan det krävs en enorm insatsför omskolning.Trenden går mot att av de personer som har arbeten inomkunskaps- och informationsbranscher kommer att ha fullständig universitets-eller högskoleutbildning. En lika stor del kommer att vara medelutbildade,d.v.s. de har gymnasium och högst högskola. Det innebäratt drygt en femtedel kommer att vara lågutbildade. har enrelativt låg andel högskoleutbildade, knappt 15 procent.Tyvärr är det nog så, som många hävdar, att utbildnings-underskott är allvarligare än budgetunderskottet. Hur skall vi då kunnautbilda, omskola och vidareutbilda människor för att de skall finna en platspå framtidens arbetsmarknad?Det moderata förslaget till hur en kompetenshöjning kan ske i form av enbredare och bättre grundutbildning på universitet och högskola samtomskolning och vidareutbildning finns beskrivet i den moderatapartimotionen "Kunskap och kompetens" 1996/97:Ub211 av m.fl.Det som emellertid är viktigast är att individen har incitament och känner enmotivation att utbilda sig, något som berörs i partimotionen omstudiefinansieringen /97:Ub701 av m.fl. där vi också harföreslagit ett kompetenskonto. Nedan beskrivs hur ett sådant förslag skullekunna se ut.Kompetensförsäkring - en trygghetför fortbildningI motionen föreslås att en kompetensförsäkring införs sommöjliggör en kontinuerlig fortbildning. Försäkringen byggerpå en samverkan mellan individen, arbetsgivaren och statenoch skulle kunna konstrueras på följande sätt: Den anställdeges rätt att avsätta en viss procent av sin lön till etteget "kompetenskonto". Avsättningen görs med obeskattademedel och beskattas när de tas ut. Försäkringen kan anknytastill regelsystemet för pensionsförsäkringar varför endastsmärre lagändringar behöver göras. Detta konto kan såsmåningom användas för vidareutbildning. Om kapitalet inteanvänds faller det i stället ut vid exempelvis sjukdom ellersom pension.Arbetsgivaren kan på motsvarande sätt avsätta obeskattade medel på ettsärskilt konto för kompetensutveckling i företaget. De medel som avsätts börsvara mot en viss procent av den anställdes lön (lämpligen lika mycket).Dessa pengar kan användas för att komplettera den anställdesegna pengar för kompetensutveckling som ligger i arbetsgivarens intresse.Fonduppbyggnaden skall ha ett inbyggt försäkringsskydd. Detta innebär attvid sjukdom eller dödsfall i samband med utbildningen så återställs förbrukatkapital, eftersom pengar som förbrukats i samband med studierna ärförsäkrade.Med ett individuellt konto ges den enskilde möjlighet att själv ta initiativtill fortbildning oberoende av arbetsgivarens intresse, vilket skaparsjälvständiga arbetstagare. uppehåll för studier kan vara ett sätt attförkovra sig för att kunna byta arbete. Det kan också var ett sätt att förkovrasig för att kunna konkurrera med dem som har en färskare examen.Kompetensförsäkring kan på så sätt minska risken för att bli arbetslös.Arbetsgivaren får möjlighet att skattefritt sätta av nödvändiga medel förkompetensutveckling vilket innebär att det finns pengar till utbildning ävenunder en lågkonjunktur. Problemet för ett företag att överleva kan just varasvårigheten att kunna hänga med kunskapsmässigt när det är sämre tider. Istället för friställning kan individer erbjudas möjlighet att fortbildas.För staten innebär förslaget att individer och företag ges möjlighet attavsätta medel skattefritt till ett visst tak, genom att försäkringen görsavdragsgill. Detta leder primärt till minskade skatteintäkter under den tidkontot byggs upp. Under studiefasen, när försäkringen faller ut, får statenskatteintäkter från individen. Minskade skatteintäkter kompenseras såsmåningom av en kompetenshöjning som leder till ökad produktivitet,minskad risk för arbetslöshet och ökade skatteintäkter och minskadeutgifter för staten.För framtida konkurrenskraft är det angeläget att en utredninggörs om en frivillig kompetensförsäkring enligt ovan kan införas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om hur enkompetensförsäkring skulle kunna genomföras i enlighet med vad somanförts i motionen.