mot · GK02K514 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt direktiven (dir. 1991:119) till skulle den överväga alternativet "attskapa någon form av författningsdomstol". Uppgiften för ensådan skulle vara att främst svara för normkontrollen, menkommittén skulle också överväga vad som i övrigt skulleingå i prövningsbefogenheten. I samband med den här delenav direktiven hette det vidare: "Kommittén bör studera deolika system med domstolsprövning av konstitutionellafrågor som finns utomlands. Av störst intresse är givetvis desom finns i västeuropeiska länder. Om kommittén skullekomma fram till att en domstol med nu avsedd uppgift börfinnas i någon form, bör den också ta ställning till vilken roll- förutom dagens lagprövningsrätt - även lagrådsgranskningskall ha i ett sådant system. "Fri- och rättighetskommittén fullföljde inte direktiven på denna punkt.Någon djupare analys av hur domstolsprövning i konstitutionella frågor skerutomlands gavs inte och det gjordes inga analyser alls av de författnings-domstolar som förekommer. Kommitténs majoritet valde att i summariskaordalag avvisa tanken på en författningsdomstol och med detta undvek manatt följa direktivens krav på analyser.Sverige har ingen långvarig tradition av maktbalanstänkande i det politiskasystemet. och framåt har det svenska politiska systemet varitmonolitiskt i sina huvuddrag. Den starka kunga- och centralmaktens ställningsom överhet även över den kyrkliga förkunnelsen har starkt bidragit till detta.Även om 1809 års regeringsform anses bygga på ett maktdelningstänkandehar det i liten utsträckning haft någon sådan konstitutionell effekt, bortsettfrån att och regeringen utgör två maktcentra, dock intimtihopkopplade genom parlamentarismen. Den dömande makten har haft enunderordnad ställning och kan knappast anses utgöra ett separat makt-centrum. Den blygsamma användningen av lagprövningsrätten är troligen ettexempel på detta.En god demokratisk utveckling måste bygga på en klar maktdelning. Dettasynsätt överensstämmer med den realistiska människosyn som säger att allamänniskor är ofullkomliga. Det måste alltså finnas klara korrektiv motmaktmissbruk och maktkoncentration. Maktdelningen mellan lagstiftare ochverkställare bör kompletteras med en juridisk instans i form av enförfattningsdomstol.Majoriteten i Fri- och rättighetskommittén hävdade att en författnings-domstol är ett främmande inslag i svensk rättstradition. Det är bara delvissant. Faktum är att det redan fanns två sådana accepterade domstolar,och . Genom den av kommitténföreslagna inkorporeringen av och beslutom detta förstärktes detta inslag. Inom EU har man en författningsdomstol,. har numera alltså att finna sig i en författnings-domstols beslut i frågor som angår avtalet med . Företeelsen har alltsåsedan Fri- och rättighetskommittén avlämnade sitt betänkande blivit mindre"främmande" i svensk rättstradition.En författningsdomstol skall uttolka och klargöra grundlagens krav pålagstiftning och rättstillämpning. Viktigt är också att kunna få fram beskedgenom en s k abstrakt lagprövning.Försiktigheten hos domstolarna vad avser gällande lagprövningsrätt ärsjälvklart beroende på uppenbarhetsrekvisitet men också på att domstolarnaär överlastade och saknar den breda konstitutionella kompetensen.Kompetensnivån inom landet för uttolkning av den inkorporeradeEuropakonventionen är ytterligare ett skäl att inrätta en författningsdomstol.Det behövs en domstol (en appellationsdomstol) där man direkt kan fåpåstådda kränkningar av civila rättigheter (både rättsfrågor och sakfrågor)prövade.Problemet med utnämningsrätten brukar nämnas som ett argument mot ensärskild författningsdomstol. Men själva det argumentet är inte typiskt för enförfattningsdomstol. Men om man vill kan man konstruera olika typer av"filter" för att sortera bort klara partipolitiska utnämningar. Det bör varamöjligt även för valet av ledamöter i en författningsdomstol.Enligt kristdemokratisk uppfattning skall en författningsdomstol inrättas iSverige. En sådan skall ha kompetens att pröva vanlig lags överens-stämmelse med grundlag. Tolkningstvister av vallag och övriga lagar som rördet politiska systemets funktion skall ligga inom domstolens prövningsrätt.Detsamma skall gälla kränkningarna av de mänskliga fri- och rättigheterna,vilka är fastslagna i grundlagen och i den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Dessutom kan man tänka sig att den övertar en del av valprövningsnämndensfunktion samt en del övriga funktioner av annan karaktär.Ett inrättande av en författningsdomstol kräver också en översyn avlagrådsfunktionen och rättsprövningsinstitutet. Regeringen bör alltså ges iuppdrag att tillsätta en utredning i syfte att åstadkomma en författnings-domstol. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om inrättande av en författningsdomstol.