mot · GK02Ub233 · 1996-10-07 00:00:00 — Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle och är endrivkraft för förnyelse, utveckling och tillväxt. Centerpartietsmålsättning är att ska bli den främsta nationen på attutveckla nya kunskaper och ta tillvara alla fördelar som detkan ge. Ny teknik innebär att vi kan överbrygga avstånd såatt produktion och utbildning kan ske över hela landet.Denna utveckling innebär en rad möjligheter men för att denskall kunna utnyttjas positivt ställer den också en rad krav.Centerpartiet vill skapa ett "decentraliserat kunskapssamhälle". Det innebäratt medvetet bygga upp en decentraliserad infrastruktur för kunskapsutveck-ling i hela landet. Det innebär också att ta vara på möjligheterna attdecentralisera makt och ansvar genom att hela befolkningen görs delaktig idet framväxande kunskapssamhället.För att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle måste kunskapslyftet:- nå hela folket, inte bara de redan kunskapsprivilegierade-- ske i hela landet, inte bara i några expansiva områden-- ske under hela livet, inte bara under någon period.-Med den centrala roll som skolan har är den som samhälleliginsats unik genom att den når alla barn. Kunskaperna somskolan förmedlar påverkas av vilka föreställningarvi har om kunskap. Dessa föreställningar förändras helatiden. I dagens kunskapssamhälle står skolan inför uppgiftenatt förmedla kunskaper i en vidare mening än tidigare.Skolan måste förändras för att möta framtidens behov. Dennya läroplanen har här en avgörande roll. Datorer ochmultimedia ger oss tillgång till verktyg som förändrarskolarbetet. Barn och ungdomar har hunnit mycket längre ini informationssamhället än skolan. Utvecklingen avmultimedia präglar vår framtid och det är viktigt att skolan ärmed i den utvecklingen.Centerpartietsutbildningspolitiska målCenterpartiets utbildningspolitik utgår från fyra olikabegrepp - helhetssyn, likvärdig utbildning, decentraliseringoch valfrihet.HelhetssynVerksamheten i skolan skall alltid utgå från barnens behovoch ha en fostrande och kunskapsförmedlande roll. Dettagäller hela skolgången. Det kan ta sig olika uttryck ochformer men är en förutsättning för att barnen ska kännatrygghet och i sin egen takt utvecklas till fria, självständigaoch ansvarstagande individer. Mognad och utveckling skiljersig från barn till barn. Det viktiga är att skolan och desspersonal kan möta varje barn utifrån dennes individuellautvecklingsnivå. Verksamheten ska stimulera och uppmuntraen allsidig utveckling.Undervisning som sätter fokus på vad som är bäst för barnen utgår från enhelhetssyn på människan. Det gäller att forma en verksamhet, som svarar motbarnens behov och mot de kunskapskrav, som måste ställas. Olika delar fogassamman till en helhet. Barnens behov av motorisk utveckling och träninghänger nära samman med bl.a. läs- och skrivprocessens utveckling. Att kunnakoppla vad man läst eller hört till ord, bilder eller dramatiseringar ger enökadförståelse och motivation att söka vidare. Att arbeta med både motorisk,emotionell och kunskapsmässig utveckling är viktigt för elevernas mognads-och utvecklingsprocess. I gemensamma aktiviteter stimuleras kreativiteten isamspel med andra barn.Likvärdig utbildningLikvärdig utbildning innebär att alla ska ha samma rätt tillbra utbildning, oavsett var man bor och oavsett social ochekonomisk bakgrund. Barn som är födda i och barnsom kommer hit som invandrare ska ges likvärdigamöjligheter till utbildning. Elever med handikapp eller medbehov av extra stöd och resurser måste också garanteras attfå sina behov tillgodosedda.Med likvärdig utbildning menar vi däremot inte likformig utbildning.Tvärtom kan mångfald och olikheter i undervisningsformer och utbildnings-utbud innebära större likvärdighet, eftersom möjligheterna blir större attanpassa utbildningen till olika förutsättningar och behov.DecentraliseringDecentralisering innebär att beslut och ansvar så långt sommöjligt ska föras över från central till lokal nivå. Detta fårinte innebära att beslut och ansvar stannar på kommunalnivå, utan de skall alltid ligga så nära verksamheten sommöjligt - på den enskilda skolenheten, i arbetsenheten ochute i klassrummet. Decentraliseringen inom skolväsendet skaleda till en anpassning av utbildning till lokalaförutsättningar och behov och långtgående lokalbeslutanderätt. I ett större perspektiv är det av stor vikt attmånga människor är med om att utforma den offentligaverksamheten. På så vis ökar också känslan av ansvar,delaktighet och samhörighet med samhället.ValfrihetAtt få välja skola ska vara en självklarhet för den enskildaeleven. Valfriheten ska gälla möjligheten att välja såvälmellan kommunala skolor som mellan kommunala ochfristående skolor.De fristående skolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet.De utgör ett viktigt inslag i den öppenhet och valfrihet, som ska kännetecknaskolväsendet. Genom det ökade antalet fristående skolor och den mångfalddessa representerar, ökar elevernas och föräldrarnas valmöjligheter ochdärmed förutsättningarna att få sina behov och önskemål tillgodosedda. Detär därför viktigt att även fristående likt kommunala skolor får långsiktiga,tydliga och stabila spelregler.Vad ovan anförts om de skolpolitiska målen bör ges regeringen till känna.Centerpartiet är mycket kritiskt mot de försämringar, som regeringen drivitigenom vad gäller de fristående skolorna. Vi menar att de fristående skolornaska tillförsäkras en lägsta garanterad ersättningsnivå ifråga om bidrag frånkommunerna.- De fristående skolorna ska ta emot elever med behov av särskilt stöd ochkommunerna ska ge bidrag för detta.-- Fristående skolor som godkänts ska också erhålla bidrag.-- En fristående skola ska inte kunna bli av med bidrag för att den växerkraftigt i elevantal.-- Någon lägsta gräns för antal elever vid fristående skolor ska inte finnas ilagstiftningen.-Tioårig grundskolaCenterpartiet anser att en tioårig grundskola med start vidsexårs ålder bör införas . Det livslånga lärandetfordrar en annan syn på vad lärande är och på hur barn lär.Numera vet vi att barn lär och utvecklas redan när livetbörjar; lärandet börjar inte när barnet fyller sju år.Huvudsyftet med tidigare skolstart är att ge varje barn den tiddet behöver för att lära och utvecklas. Att lära sig, att ta tillsig kunskap, är alltid en fråga om tid. Ju grundligare någotlärs ut, desto fler kan då ta till sig kunskapen.Genom att integrera förskolans sexårsgrupp i ges möjligheteratt utveckla samarbetet mellan skola och förskola. Förskolans arbetssättkommer till del och kan möta eleverna ett årtidigare. En enda skolform där barnens behov av omsorg och utveckling fårväxa fram utan strikt ålderstänkande är bra för alla barn men kanske mest förbarn som har svårt och inte klarar dagens skolarbete.Regeringen har i proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor själv påpekatatt: "Forskningen visar att barns sociala förmåga och skolprestationer gynnasav tidig förskolevistelse. Internationella studier har också visat att särskiltanpassad pedagogisk verksamhet för barn kan motverka utslagningsproces-ser." Trots detta avstår regeringen ändå från att införa tioårig grundskola.Med vårt förslag om tioårig grundskola, där olika lärar- och personal-kategorier samarbetar i en gemensam sammanhållen skolgång kommerfortbildningen att få en framträdande roll. Här behövs insatser framför allt församverkan och planering. Skillnaden mellan framgång och misslyckande vidförändring av skolan hänger i hög grad samman med hur man lyckasengagera personalen i förändringsarbetet. Förskola och skola står för olikapedagogiska traditioner och kulturer. Mötet mellan dem är inte alltidokomplicerat. Genom satsningar på kompetensutveckling för all berördpersonal går det att lösa knuten i kulturmöten mellan skolan och förskolan.Det handlar om att ta till vara och stärka personalens professionalism, så attden vågar och vill vara med om en förändring. De politiska signalsystemenfrån centrala och lokala nivåer måste vara samstämda och få genomslag hosdem som har det operativa ansvaret i skolorna. Det livslånga lärandet fordrar,som vi nämnt tidigare, en annan syn på vad lärande är och hur barn lär. Vi vetatt barn lär och utvecklas redan när livet börjar. Vi vet också att vårtkomplexa samhälle kräver mycket av oss. Barn behöver många olika sakerför att utvecklas och lära sig på ett bra sätt. Förskolan kan vara en del av denvärld, där barnet lär och utvecklas.Centerpartiet anser att det är viktigt att kommunerna erbjuder någon formav femårsverksamhet liknande den sexårsverksamhet som finns iförskolans regi. Verksamheten kan utformas på en mängd olika sätt. ISkurups kommun har den flexibla skolstarten inneburit, att man har erbjuditalla barn, som börjar skolan , en "femårsverksamhet", sominnebär att barnet går i förskolans regi /vecka vårterminen innanbarnen börjar skolan.Även om vi anser att femårsverksamheten är betydelsefull för barnen anservi oss inte kunna ålägga kommunerna att ha en obligatorisk verksamhet, utandet måste bli en från kommunens sida frivillig verksamhet.Centerpartiets bedömning är att en tioårig grundskola inte är kostnads-genererande. En utveckling av verksamheten i skolan, som bygger på enhelhetssyn på barnet, leder till ett rationellare resursutnyttjande. Det finnsredan idag kommuner som integrerat nästan alla sexåringar i skolan. finns det dessutom kommuner som bedömer att de kanklara en utbyggnad genom att töja på nuvarande resurser.Regeringen har föreslagit att ett gemensamt måldokument för denobligatoriska skolan, barnomsorgen och den del av förskolan som rör sex-åringarna utarbetas. anser att detta bör leda till ett genom-förande av en tioårig grundskola. Det finns en bred majoritet i ,som anser att en tioårig grundskola ska införas. Trots detta tycks regeringenlyssna mer på och deras negativa invändningar motförslaget om införandet av tioårig grundskola.Centerpartiet anser att hos regeringen bör begära ett samlatprogram för hur en övergång till en tioårig grundskola ska genomföras. Dettabör ges regeringen till känna.Elev- och föräldrainflytandeIdag när människor ser det som en självklarhet att få taansvar, att ha möjlighet att välja och bestämma själva, måstedetta också gälla skolans område. Föräldrar vill självklartkunna påverka sina barns villkor även innanför skolansväggar. Mot den bakgrunden är det allvarligt att en stormajoritet av föräldrarna i upplever det som svårteller omöjligt att påverka skolan och skolmiljön.Föräldrar är de som bäst känner sina barn och deras behov. Därför är detnaturligt att dessa ges möjlighet till ökat inflytande i skolans arbete. Avskolan bör detta betraktas som en resurs som bättre skall tas tillvara än i dag.I ett större perspektiv är det av stor vikt att många människor är med om attutforma den offentliga verksamheten. På så vis ökar känslan av ansvar,delaktighet och samhörighet i samhället.Centerpartiet har länge drivit frågan om ökat elev- och föräldrainflytande iskolan. Vi ser därför mycket positivt på att nu har beslutat omförsöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan.Kommunerna får under en femårig försöksperiod överlåta ansvars- ochbeslutandefunktionerna, som ligger på styrelsen för utbildning ellerrektor för en skola, till en lokal styrelse med föräldramajoritet. Centerpartietanser också att försöksverksamheten med föräldramajoritet i skolstyrelsen börleda till att kommunerna ska ha en lagstadgad skyldighet att delegera vissabeslut, som t.ex. skolans budget, principer för verksamheten, läromedel,ordningsregler, utformning av skolans fysiska miljö, åtgärder mot mobbningeller fördelning av timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och närskoldagen ska börja och sluta, till skolstyrelserna. Detta bör ges regeringentill känna.Naturliga skolgårdarSkolgårdar är mycket viktiga ur flera perspektiv. Elevernaska kunna tillbringa sin raster i en trygg och ombonadskolgårdsmiljö och det ska vara möjligt att bedrivaundervisning på skolgården.Skolgårdar, som har tillgång till naturmark, upplevs som bättre än deskolgårdar, som inte har det. Det försiggår mer aktiviteter på rasterna ochäven mer lärarstyrda aktiviteter. Det visar en delrapport från ett forsknings-och utvecklingsprojekt om "Skolgårdars pedagogiska värde" vid Sverigeslantbruksuniversitet. På skolgårdar med naturmark hittar barnen på fler lekar,även på hårdgjorda ytor men de använder grönområden mindre än på andraskolgårdar. På skolgårdar utan naturmark äger en dominerande del avaktiviteterna rum i anslutning till lekredskap, anordningar för bollspel ellerandra anordningar med entydig funktion. På skolgårdar med naturmark ägermajoriteten av aktiviteterna rum på platser med mångsidig använding. Det ärviktigt att ta vara på dessa kunskaper när skolgårdarna byggs eller rustas upp.Det finns givetvis inte tillgång till naturmarker överallt men naturligareskolgårdar kan ändå skapas. Grönsaksland utanför skolfönstret och vinbärs-och hallonbuskar på gräsmattan borde vara möjligt att odla på de flestaskolgårdar istället för dagens stickiga prydnasbuskar.Fyrklöverregeringen startade ett skolgårdsprojekt, som även stöds avnuvarande regering, tillsammans med Skolans uterum, som bidragit medmånga idéer. Exempelvis har man i gjort en damm på skolgården, sombl.a. används till att utföra löpande analyser av vattnet. I Sannaskolan iGöteborg har man ersatt de ganska blygsamma rabtterna med 92 odlings-lotter, där varje lågstadieelev disponerar sin egen. På många platser i Sverigearbetar man nu - en del inom ramen för - med att skapa meramiljövänliga och spännande skolgårdar.Naturliga skolgårdar kan bidra till att bibehålla och utveckla barns ochungdomars miljöintresse. Det kan i sin tur stärka intresset för naturvetenskapoch teknik. Omvandling av trista skolgårdar görs ofta tillsammans av elever,lärare och föräldrar. Det kan vara ett sätt att utveckla kontakten mellan hemoch skola. Erfarenheter från , där man arbetat mycket med attförbättra skolgårdar, visar att mobbningen kan minska på ombonade ochmiljöinriktade skolgårdar.Skolgården kan också betyda mycket för barnen längre fram i livet. Enligtforskning är hemmet, grannskapet och skolan tre viktiga ramar inom vilkabarnet skapar sin s.k. platsidentitet och självuppfattning. Barn är beroende avmiljöernas fysiska egenskaper men också av de sociala betydelser, som knytstill platserna genom andra människor. Sett ur skolans fostrande perspektivkan troligen attraktiva och mångsidigt användbara skolgårdar inspirera tillökad användning av utemiljöer längre fram i en människas liv.Datorer i skolanInformationstekniken är en stark förändringskraft i samhälletoch har fått ett allt större genomslag i människors dagliga liv.Ett av problemen med datoranvändning i skolan har varit attdatorer gjorts till något som det undervisas om. Detta ärnaturligtvis viktigt men än viktigare är att datorer kommertill använding som verktyg i skolarbetet, på i princip sammasätt som de används i arbets- och samhällslivet. För attstimulera en utevckling i denna rikting är det betydelsefulltatt lärare och elever har tillgång till datorer i sitt arbete.Skolverket har av regeringen fått i uppdrag att utveckla nya vägar för attstödja en ökad användning av datorer i skolan. Inom sker ettkontinuerligt utvecklingsarbete med att ta fram programvara för undervis-ning. Ytterst är det intresset att pröva nya metoder och ny teknik, skolansekonomi samt kompetens hos skolans personal, som är det avgörande för omdata- och informationsteknik ska utnyttjas och användas.Datoranvändningen ger också stora möjligheter till internationellt sam-arbete. Som exempel kan nämnas det Nordiska skoldatanätet, som invigdesvid session i . Fullt utbyggt ger det allaNordens skolbarn möjlighet till samarbete med andra skolor i alla de nordiskaländerna och i de självstyrande områdena.BetygBetyg inom skolsystemet har fler olika funktioner. ett sätt att ge information till eleven och föräldrarna omelevens prestation. Rätt använda är betygen ett pedagogiskthjälpmedel och en del i en kontinuerlig process avutvärdering och information till eleven. Betygenkompletterar skolans övriga information ochutvecklingssamtal till eleven och föräldern. När beslutet ombetyg i den obligatoriska togs i 1994så valde Socialdemokraterna att inte hitta de bredauppgörelserna i denna fråga utan gjorde istället upp medpartier, som i grunden är betygsfientliga. Det faktum att detidag finns elever, som lämnar med ickegodkänt, är för helt oacceptabelt. Elevernamåste ges möjligheter att nå kunskapsmålen för denobligatoriska innan de fortsätter i gymnasiet.Centerpartiets uppfattning om delbetygen i den obligatoriska skolan är ikorthet följande:1. Den grundläggande kontaktformen mellan hem och skola ska varamuntlig information av utvecklingssamtal mellan lärare, elev och föräldrar.Som komplement ska också fr o m årskurs 5 ges en obligatorisk, skriftliginformation om elevernas kunskaper och utveckling, utifrån läroplanenskravnivå. Denna information skall inte ha karaktären av betyg.2. Betyg i ska ges först när eleven nått en sådan mognadsnivå,att den kan göra distinktionen att ett betyg på prestationerna inte är ett betygpå personen. Betyg bör ges efter en femgradig kunskapsrelaterad skala fr.o.m.höstterminen i årskurs 7.3. Skolan har ansvaret att följa upp att varje elev klarar läroplanens nivå föratt bli godkänd. De elever som inte klarar detta måste få tillgång till extrainsatser. betygssystem innebär en femgradig skala i slut-betyget. Det är principiellt fel att en elev lämnar skolan utan godkännande. Ivårt förslag till betygssystem ingår inte betyget icke godkänt i slutbetyget.4. För elever, som lämnar skolan utan att ha nått upp till kravnivån ochsåledes avslutar utan att ha erhållit betyg, är det viktigt attdessaelever ges ett skriftligt omdöme. För att understryka ansvar fördessa elever, anser vi att den avlämnade skolan skall ha skyldighet attutarbeta ett omdöme i varje ämne, där eleven saknar betyg. Skolan skall dockinte lämna något sådant omdöme, såvida eleven inte önskar att få det.Vad ovan anförts om betyg bör ges regeringen till känna.Mobbning"Jag är en tjej som är med i ett gäng som mobbar ... Till enbörjan tyckte jag mobbning var en kul sak, men efter ett tagbörjade jag få dåligt samvete ... I eftermiddagstoalettdoppade vi några "mesar" ... En har varit min bästavän, innan jag gick med i gänget. kan jag inte sova pånätterna längre utan ligger sömnlös. Jag vill inte vara med igänget längre men jag vet inte hur jag ska säga det. Om jaggår ur gänget kanske de börjar mobba mig också?" Citaten ärtagna ur "Blunda inte för mobbning"Trots våra kunskaper och våra insatser mot mobbning finns det ca100.000 barn, som är utsatta för mobbning, vilket är ungefär lika många somför sedan.Många av eleverna som utsätts för mobbning, vågar inte göra någonting föratt få slut på mobbningen. Få tar kontakt med vuxna utan väntar helt enkelt påatt mobbarna ska sluta. Mobbning är lika vanligt på landsbygden somi tätorten. Det vi uppmärksammar är pojkar som är inblandade i mobbning.Flickornas mobbning sker oftast i former, som inte syns lika mycket och inteuppmärksammas lika mycket av vuxna.Skolan och barnomsorgen har ett stort ansvar för normbildning.Diskussionen om rätt och fel måste börja . Skolans personal har godamöjligheter att följa barns och ungdomars utveckling. De kan tidigt upptäckasociala problem och begynnande kriminella tendenser. Det är upp till ossvuxna att visa vad det är för värderingar och samhällsetik vi vill föra övertillde yngre i vårt samhälle.Det viktigaste ansvaret för denna normbildning och därigenom dengrundläggande brottsförebyggande verksamheten ligger naturligtvis i förstahand hos familjen. Det är främst genom familjen, som barn erhåller devärderingar och normer som avhåller dem från brott. Det är också familjenoch den närmaste omgivningen, som kan hjälpa till att avhålla barn ochungdomar från att begå brott att sätta gränser och reda ut orsakerna till attbrottet begåtts.Barnombudsmannen gjorde 1995 en undersökning bland trettonåringar omvad de tyckte att man skulle göra mot mobbning. Svaret från de allra flestavar att de unga saknar vuxna i skolan, som bryr sig om hur de mår och somvågar agera mot utfrysning och övergrepp. Med vuxna menar de skolanspersonal. Föräldrar ska inte delta i arbetet i skolan. Deras uppgift är att tahand om barnen hemma inte i skolan. Eleverna vet mycket om mobbning ochär också beredda att engagera sig och ta ansvar men endast om de känner attde har de vuxnas fulla stöd, vilket de inte känner idag.I skollagen 1:2 står "alla som verkar i skolan ska bemöda sig att hindravarje försök från elev att utsätta andra för kränkande behandling".Varje kommun har en lagstadgad skyldighet att upprätta en skolplan för hurman avser att nå de nationella målen, som har satts upp för skolan. Viförutsätter därutöver att varje skola i sin arbetsplan också har en klarhandlingslinje för hur man ska motverka mobbning. Det finns inga färdigaplaner eller arbetssätt som kan fungera på alla skolor, det måste vara upp tillvarje skola att utarbeta den bästa planen för just sin skola och på så sättanpassa metoder och arbetssätt.Även om varje skola har en plan för hur man ska arbeta, måste det ändåfinnas ett mer direkt ansvar hos de vuxna som tar hand om eleverna i skolan.Centerpartiet anser att skollagen bör förstärkas med en paragraf om att lärare,som upptäcker mobbning är rapporteringsskyldiga till rektor och som innebäratt en skyldighet för skolan att agera. Man kan dra en parallell tillsocialtjänstlagen som också innebär skyldighet att rapportera om någon farilla i hemmet. Detta bör ges regeringen till känna.Grundskolans "förlorare"är det många elever som lämnar medotillräckliga kunskaper, låga betyg eller ofullständiga betyg.Elevantalet med dåliga betyg är så stort som mellan 5 och 10procent enligt DS 1996:57. Skolans förlorare blir allt fler.Det finns många elever, som lämnar skolan medmotvilja eller bristande självförtroende och medinställningen att de inte duger. En annan oroande tendens äratt skillnaden mellan olika grupper av elever ökar.I internationell jämförelse har det visat sig att svenska elever låg i topp,men de sämsta hävdade sig dock betydligt sämre i jämförelse medmotsvarande grupper i andra industriländer. Ett annat resultat som harpresenterats är att av de svenska fjortonåringarna läste sämre änvad nioåringarna i allmänhet gjorde.Alla elever måste ges möjligheter att nå kunskapmålen för denobligatoriska . Det faktum att det finns elever som lämnargrundskolan med ofullständiga betyg och kunskaper är helt oacceptabelt.Elever med behov av stödIdag har en förändring skett ute i kommunerna som innebäratt man skriver in fler elever i särskolan, elever somegentligen borde gå i den vanliga skolan. Elevantalet i denobligatoriska särskolan har ökat de senastefem åren, vilket kan jämföras med elevökningpå under samma period.Skolverket har gjort en undersökning av hur kommunernas besparingar iskolan har slagit ut. Det har visat sig att större klasser, färre grupptimmarochmindre specialundervisning har blivit resultatet av besparingarna.I skollagen står att: "i utbildningen skall hänsyn tas till elever medsärskilda behov" ... "särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter iskolan".Vi har i det svenska skolsystemet ansett att ska klara allaelever, så långt det är möjligt, med hjälp av specialpedagoger, skolkuratoreroch skolpsykologer.Generellt uppges att andelen elever som är i behov av särskilda åtgärder iskolarbetet ökat . Elever i har i studier och1995 fått frågan om det är lätt att få hjälp i undervisningen. harandelen elever, som anser att det inte är så lätt att få hjälp, stigit från . har andelen elever, som anser att de nästanalltid får den hjälp de behöver i läsinlärningen sjunkit från till 75procent. "Man får klara sig på egen hand". "Det verkar inte som om skolanbryr sig så mycket om dem som har det besvärligt".