ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ju2 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:8 Utökad användning av strafföreläggande I propositionen föreslås att åklagare skall ha möjlighet attutfärda strafföreläggande i de fall det är uppenbart att rättenskulle döma till villkorlig dom eller sådan påföljd i föreningmed böter. Möjligheten skall inte omfatta de fall då denmisstänkte var då brottet begicks.Folkpartiet liberalerna motsätter sig reformen av samma skäl som dendåvarande borgerliga regeringen anförde i prop 1994/95:23 Ett effektivarebrottmålsförfarande. Att den socialdemokratiska regeringens nu föreslagnareform skiljer sig från det då övervägda förslaget på så sätt att undantag görsför dem som då brottet begicks inte fyllt förändrar inte vårbedömning.Villkorlig dom är en icke frihetsberövande alternativ påföljd till fängelse ide fall då brottets, eller den samlade brottslighetens, straffvärde är så högtattpåföljden inte bedöms kunna stanna vid böter. Enligt 30 kap 4 § andra stycketbrottsbalken får rätten som skäl för fängelse, utöver brottslighetensstraffvärde och art, beakta om den tilltalade tidigare gjort sig skyldig tillbrott.Det nu sagda innebär enligt rättspraxis i huvudsak att förstagångsförbrytaresom saknar övervakarbehov får förmånen av en villkorlig dom så längebrottets, eller den samlade brottslighetens, straffvärde inte överstiger ett årsfängelse och det inte är fråga om vissa typer av brott _ "artbrott"(exempelvis misshandel som inte är ringa, grovt rattfylleri, våld mottjänsteman). Villkorlig dom är alltså en påföljd för relativt allvarliga brott.Enligt liberalernas uppfattning leder reformen ur ett rentprincipiellt perspektiv till en icke önskvärd betydelsefull förskjutning avtyngdpunkten i rättskipningen från domstolarna till åklagarna _ en avparterna i brottmålsprocessen.Därtill kommer att det från kriminalpolitisk synpunkt finns ett egenvärde iatt påföljden vid dessa relativt allvarliga brott döms ut av en domstol. Detskulle säkert uppfattas som en mindre allvarlig reaktion på brottsligheten ompåföljden bestäms genom ett av den misstänkte godkänt strafföreläggande.Detta kan "smitta av sig" på sådana villkorliga domar som även efter den nuföreslagna reformen skulle utdömas av domstolarna.Över huvud taget torde det vara en allmän uppfattning att strafföreläggandebara används i fråga om inte alltför allvarliga lagöverträdelser. Denföreslagna utvidgningen av åklagarnas möjligheter att strafförelägga skulle iså fall få negativa verkningar i fråga om medborgarnas syn på allvaret i olikalagstridiga handlingssätt och därmed för moralbildningen i samhället.Vi noterar visserligen att Lagrådet med viss tvekan inte motsätter sig att detremitterade förslaget läggs till grund för lagstiftning, men också att JO, Sveahovrätt, Hovrätten för och samtliga tingsrätter som yttrat sigavstyrker förslaget, bland annat med skälet att det inte kan godtas frånrättssäkerhetssynpunkt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:8 Utökadanvändning av strafföreläggande.
mot · GK02Ju201 · 1996-10-07 00:00:00 — Genteknikens användning i brottmål började man använda sig avgenetisk information vid rättsliga utredningar. Genom attbestämma blodgruppsfaktorerna inom ABO-systemet kundeman bestämma faderskap och utreda sakförhållanden vidvåldsbrott. har metoderna utvecklats och man användersig huvudsakligen av molekylärgenetiska metoder. Enmisstänkt gärningsman kan bindas vid eller frias från ettbrott genom att man undersöker DNA-profilen ivävnadsfragment man finner på en brottsplats och jämför denmed DNA-profilen hos den misstänkte. Om profilernasammanfaller är risken att det skall finnas en annan människamed samma profil någonstans mellan en på en miljon och enpå tio miljoner individer. () har ansvaret för dessaanalyser som rent praktiskt tar att få fram. I praktiken tar detdock - - beroende på överbelastning avlaboratoriet och på att enligt uppgift metoderna inte är de allra modernaste(Forskning och Framsteg 2/96). Polisen skulle snabbt kunna uteslutamisstänkta personer om den hade tillgång till tekniken redan ispaningsskedet. Polisens utredare skulle också behöva bättre kunskaper omDNA-möjligheter och hur spår skall säkras. En brist i rutinerna är attpolis och åklagare styr användningen av DNA-bevisningen. Det skullebehövas riktlinjer för när och hur DNA-bevis skall säkras och hurprovtagning och analys skall ske för att misstag skall undvikas. För attdessutom minimera risken med analysfel och andra laboratoriefel och för attmöjliggöra en förnyad prövning borde det finnas ett andra, oberoendelaboratorium att vända sig till.Till detta kommer att det finns vissa tveksamheter ifråga om det veten-skapliga underlaget för den sannolikhetsberäkning som DNA-analysernabygger på. Man har baserat sina beräkningar på ett begränsat antal personer.De borde bygga på större populationer för att man inte skall riskera attmisstag begås.Mot bakgrund av att gentekniken kommer att få allt större användninginom kriminalväsendet, att rättssäkerheten inte får ifrågasättas och att detfinns brister när det gäller provtagning och analyser med hjälp av genteknikanser jag att det behövs riktlinjer för genteknikens användning vidbrottsundersökningar. Jag anser dessutom att åtgärder behövs för att garanteraatt analyserna utförs på ett kvalitativt invändningsfritt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av riktlinjer för genteknikens användning vidbrottsundersökningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av ytterligare ett laboratorium som kan utföra gentekniskaanalyser vid brottsundersökningar.
mot · GK02Ju203 · 1996-10-07 00:00:00 — I samma takt som landets svaga ekonomi framtvingarförsämrade förmåner inom socialförsäkringssystemet ökarangelägenhetsgraden när det gäller att stävja fusk vad gällerutnyttjandet av systemen.Det är härvid ingen optimal organisatorisk lösning att förlägga ansvaret förå ena sidan service och produktivitet samt å andra sidan fuskbekämpning tillsamma handläggare. Kontrolluppgifterna bör rimligen förläggas på en annannivå än den handläggande med direkt klientkontakt.I , och finns inom polisen försöksverksamhetmed speciella utredare för att följa upp om grunderna för exempelvisbeviljade permanenta uppehållstillstånd (PUT) verkligen kvarstår. Totalt hardenna verksamhet lett till hundratals återkallade PUT till båtnad för dem sompå hederligt sätt är i behov av socialförsäkringssystemen. Det handlardessutom inte bara om en rättvisefråga utan också om en för samhälletlönsam verksamhet. Det torde därför vara angeläget att på fler håll i landet -kanske alla större städer i landet - avdela särskilda utredare med sådanauppgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av bidragsfusk.
mot · GK02Ju205 · 1996-10-07 00:00:00 — Det kan konstateras att vårt lands polis har s.k. hemsidor påInternet men saknar e-postadress.Bristen blir särskilt påtaglig för den som finner barnpornografi "på nätet"och vill anmäla detta till laglig beivran. Produktion och spridning avbarnpornografi anses mer eller mindre förbjuden i flertalet länder. Det voredå naturligt - även i - att polisen har en e-postadress på nätet. Men -på polisens websida finns ingen alert-adress.Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, iStockholm , antog en internationell handlingsplan som påbjuder attvarje enskilt land ska vidta kraftfulla åtgärder mot spridning avbarnpornografi. Det torde innefatta även elektroniska media, cd-rom, Internet,BBS:er etc.Norska har satt upp en speciell e-postadress i syfte att taemot "anmälningar" om upptäckter av barnpornografi och liknande. Nog voredet naturligt om polisen visade synlighet med en adress åt envar, som villbeivra lagbrott av det otäcka slag som sexuella övergrepp mot barn ochbarnpornografi utgör. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättssamhällets behov av anmälningsmöjligheter hos polisen -även på Internet.
mot · GK02Ju207 · 1996-10-07 00:00:00 — Granskning av brott som begås av polis i tjänst När en polis anmäls för brott i samband med sin tjänst hos enpolismyndighet ska polisanmälan alltid lämnas över tillåklagarmyndigheten. En åklagare tar ställning till om enförundersökning skall inledas. Det är åklagaren som beslutarom hur utredningsarbetet sedan skall bedrivas, men det ärpoliser som gör mycket av arbetet. Åklagaren fattar beslutom att väcka åtal, eller att förundersökningen skall läggasner.Polismyndigheten i har en särskild enhet för utredningar avanmälda poliser. Särskilda enheter för internutredningar finns också på fleraandra håll i landet. Där det inte finns gäller att en anmäld polis inte fårförhöras av en polis som är anställd vid samma polismyndighet.Förra året polisanmäldes 1 270 poliser som arbetar i ochGotlands län och på . Bara ett fåtal leder till åtal.År 1993 utreddes drygt 1 000 poliser. Trettio åtalades, varav 21 fälldes idomstol. avskedades sju poliser och en slutade på egen begäransedan det avslöjats att han begått brott i tjänsten.Miljöpartiet de gröna anser inte att polis och åklagare skall utreda brotts-misstankar mot poliser. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning somskall granska den nuvarande granskningsverksamheten och komma medförslag till en ny ordning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se överpolisens interna granskning mot poliser som begått brott i tjänsten.
mot · GK02Ju209 · 1996-10-07 00:00:00 — Polisresurser för att bekämpa barnpornografi Barnpornografi handlar nästan uteslutande om sexuellaövergrepp på barn. Hela denna företeelse ärofattbart vidrig. Att motverka, förhindra och bekämpabarnpornografi är därför alltid åtgärder som har till syfte atthävda barnets människovärde och mänskliga värdighet.Barnpornografi dokumenterar faktiska brott mot barn. Återanvändning avdenna dokumentation innebär att barnets mänskliga värdighet kränks gång pågång.Med anledning av betänkande 1993/94:KU28 beslötriksdagen ge regeringen tillkänna att förbättringar i polisorganisationen börgöras vad avser bekämpande av barnpornografi. Till följd av dettatillkännagivande, som var en följd av en överenskommelse mellanKristdemokraterna och Socialdemokraterna, tillsattes en litenavdelning på för detta ändamål. Administrativautredningar pekade på ett behov på nio tjänster vid RPS, senare beredningminskade styrkan till fem tjänster och vid beslutet hade organisationenkrympt till två tjänster. Sedermera har en tjänst tillförts som till stor delgår utpå verksamhet utomlands (bl a ).Det är helt klart att ärendemängden överstiger de personella resurserna påområdet. Det är därför angeläget att RPS resurser fördelas på ett sådant sättatt avdelningen som sysslar med barnpornografibrott kan fungera på etteffektivt och ändamålsenligt sätt. En förstärkning är nödvändig. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkta resurser vid för bekämpande avbarnpornografibrott.
mot · GK02Ju210 · 1996-10-07 00:00:00 — I kan det gå innan en anmälan omkvinnomisshandel leder till att gärningsmannen förhörs.Under den tiden händer det ofta att kvinnan utsätts för mermisshandel eller för påtryckningar och hot om ytterligarevåld, om hon inte ändrar eller återtar den anmälan honavgivit till polisen.Den långa tiden mellan anmälan och förhör, som alltså kan innebära enmycket hård press för kvinnan, måste förkortas. I har man observeratdetta problem . Där har man beslutat att hämta den somanmälts för misshandel efter det att anmälan gjorts. Syftetvar att skapa en attitydförändring hos den för misshandel misstänkte mannenoch att klargöra att han anklagas för ett brott som samhället ser mycketallvarligt på.Det finns anledning att notera att sedan denna åtgärd, med förhör inom 24timmar, infördes i , har kvinnomisshandeln minskat där med 27procent. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förhör med män som anmälts för kvinnomisshandel börgenomföras efter det att anmälan avgivits.
mot · GK02Ju211 · 1996-10-07 00:00:00 — Såväl regeringen som senare socialdemokratiskt leddaregeringar har fattat beslut om besparingar inompolisväsendet. Hopslagna polisdistrikt och andra åtgärder harlett till centraliseringar av verksamheten och till protester påmånga håll.Nu är nya besparingsdirektiv på gång. Enbart i och länskall 200 tjänster bort, huvudsakligen civilanställda. Bland dessa finns ettflertal med polisiära uppgifter som vaktkonstaplar, passkontrollanter ochdelgivningsmän. Till en del skall polismän ta över uppgifterna, vilket innebäratt polisen får mindre tid till att vara ute på patrulltjänst eller utredabrott.Förlorare synes allmänheten bli, eftersom polisen får utreda brott allteftersomoch får förkortad tid till förebyggande insatser.Ett stort antal av friställningarna kommer att drabba kvinnor i länet somkommer få det svårt att få nya jobb. Det är en egendomlighet att poliser somutbildats för sin tjänst till mycket höga belopp får uppgifter som rimligenborde ligga på kanslipersonal. Situationen har beriktigats av polisledningar.Vad här angivits avseende O län, torde i hög grad ha motsvarigheter landetöver. Frågan blir: Vad ger neddragningar inom polisväsendet för signaler tillallmänheten och till enskilda medborgare? Till en del kan det alltid finnasrespons för måttliga rationaliseringar inom samhällets olika administrationer.Vad det nu är fråga om rör förändringar av en dimension som går långtutanför vad de flesta kan acceptera. Till detta skall läggas samtidigaförsämringar såväl inom åklagarväsendet som på domstolssidan. Därtill börnoteras att lekmannainflytandet i den nya polisorganisationen detär inte fel att tala om ett demokratiskt underskott i sammanhanget.Mycket av vad som händer och sker i dagens berör allmänhetensförtroende för den representativa demokratin, för samhällets institutioner ochde värden vår demokrati vilar på. Här har de rättsvårdande instanserna ennyckelroll. Kunniga poliser med balans och gott omdöme får inte bli enbristvara. Det har inte råd med! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att neddragningar inte får inverka på polisens huvuduppgifter isamhället.
mot · GK02Ju213 · 1996-10-07 00:00:00 — Allt fler ungdomar kommer tidigt in på brottsliga aktiviteter.Ungdomar i de tidiga tonåren påverkas lätt av äldre"kamrater". När barn begår brott tillfrågashan/hon om någon vuxen varit med, om de kan återskaffabortkommet gods, sedan överlämnas en anmälan till desociala myndigheterna. Minderåriga utsätts inte för någonform av tvingande åtgärd från samhällets sida vilket gör attungdomarna inte tar så allvarligt på de brott de begått.Polisen för inget personblad över ungdomar och de vet därför inte vad somhar hänt efter det de begått brott vid förra tillfället. Det innebär attungdomarna hinner begå många brott innan samhället får en helhetsbild överden brottsliga verksamheten.Flyttar personen till en annan kommun finns det inga kanaler mellan debåda kommunerna om den aktuella personen, om han/hon inte gjort sigskyldig till något mycket uppseendeväckande.Vi anser att en av orsakerna till den dåliga uppföljningen av ungdomar påglid är att vi inte på allvar reagerar på ungdomars tidiga förseelser. Därförmåste vi starta ett förändringsarbete för att förhindra att ungdomar i tidigatonår hinner bli "vaneförbrytare" innan samhället får en helhetsbild och attåtgärden hinner sättas in i tid.På något sätt borde information om brottslig verksamhet samlas på ettställe där man vid upprepad brottslig verksamhet kan få en helhetsbild.Uppgifterna skall naturligtvis vara sekretesskyddade, och tillgång tilluppgifterna bör bara polis och sociala myndigheter ha.Ett förebyggande arbete är självklart och skall genomföras med kraft. Detskall omfatta samtliga myndigheter och andra samhälleliga organisationer,föräldrar och andra vuxna som har anknytning till barn och ungdom.Samhället och andra goda krafter måste kunna samverka för att förhindraatt ungdomar kommer in på brottslig verksamhet eller fortsätter med sådanverksamhet. Polis och sociala myndigheter får i uppdrag att samordnaförebyggande insatser.Ungdomen är vår framtid och det gäller att hjälpa dem för att de skallkomma på rätt väg, både för deras egen del men även för samhällets ochandra människors. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot ungdomsbrottslighet.
mot · GK02Ju214 · 1996-10-07 00:00:00 — Utredning av misstänkta polisövergrepp Utifrån ett medborgerligt fri- och rättighetsperspektiv ärpolisen utrustad med långtgående befogenheter gentemot denenskilde eftersom polisen kan använda fysiskt tvång vidingripanden. Karaktären på ett ingripande ska alltid vägasmot behovet och de förhållanden som gäller för den situationsom föranleder polisens agerande. Polismannen tvingas oftatill snabba avgöranden i akuta lägen.Från tid till annan förekommer en diskussion i samhället om huranmälningar mot polismän om övergrepp ska hanteras. Samma gällersjälvklart när missförhållanden uppdagas inom polisen.Polisen är i allt sitt arbete beroende av att ha allmänhetens förtroende; ettgott samarbete med invånarna i polisområdet ökar avsevärt möjligheten tillframgång, inte minst i det förebyggande arbetet. Bästa sättet att förebyggapolisvåld är naturligtvis att satsa på utbildning, att polisen på alla nivåerständigt uppmärksammar frågan.Utredningar av anmälningar om polisvåld och andra missförhållanden görsi dag av fristående enheter inom polisen, och i samråd med allmän åklagare. allmänna debatten ifrågasätts ibland detta system. Det kan då ligga näratill hands att förorda en annan organisatorisk lösning av utredningsarbetet,men även andra lösningar kan komma att ifrågasättas.Frågan är emellertid allvarlig eftersom medborgarnas förtroende för polisenär så avgörande. Därför är det angeläget med en ordentlig genomlysning avutredningsförfarandet när det gäller påstådda polisövergrepp eller andramissförhållanden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en genomlysning av utredningsförfarandet vidanmälningar mot polisernas tjänsteutövning.
mot · GK02Ju216 · 1996-10-07 00:00:00 — Invandrargrupper är enligt olika undersökningar från BRÅoch överrepresenterade blandpersoner som begår brott, t.ex. våldsbrott och narkotikabrott,men också vad gäller lindrigare brottslighet. (En del brott ärdock att hänföra till kategorin beställningsjobb från utlandet,ett tecken på brottslighetens "internationalisering".) Dettamenar vi till stor del förklaras av att integrationen för en delgrupper närmast är obefintlig och därmed också chansen attleva ett normalt liv i vårt samhälle. Man tvingas med andraord till stor del leva utanför samhällsgemenskapen i brist påarbete, ordentliga språkkunskaper osv. Under sådanaomständigheter utvecklas brottsligt beteende lättare.Om inte förhållandena förbättras för invandrarna när det gäller arbete, bo-städer och hälsa, och invandrarnas egna företrädare inte blir ledare ochförebilder i samhället, så att deras integration i det svenska samhälletförbättras, är risken stor att vi kommer att ha långsiktiga problem medkriminalitet bland t.ex. olika grupper av invandrarungdomar.Förebyggande arbete för att identifiera ungdomar i riskzonen bör prioriterasav sociala myndigheter och polis. Andelen invandrare bland t.ex. poliser ochsocialarbetare måste öka. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att program för förebyggande arbete för att identifiera ungdomar iriskzonen utarbetas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att andelen invandrare i poliskåren måste öka.
mot · GK02Ju217 · 1996-10-07 00:00:00 — Brottsutvecklingen är allvarlig i storstadsområdena och dåfrämst i . Den ökade segregationen ocharbetslösheten har medverkat till att problemen blivit särskiltaccentuerade i de stora förortsområden, som byggdes undermiljonprogrammets epok. har i enfärsk kartläggning visat att det finns 58 brottsaktivaungdomsgäng i . Närmiljön ochbostadsområdet är avgörande för gängtillhörigheten. Ett brasätt att stävja denna utveckling är en effektivnärpolisorganisation, som skulle innebära att polisenverkligen finns närvarande i bostadsområdena. Där det finnsen sådan väl fungerande verksamhet ökar dels polisenskännedom om de lokala förhållandena, dels medborgarnastrygghetskänsla, och samhället får en stadga, som det imånga fall saknar.Inte minst viktigt är att polisens kunskap och erfarenhet effektivt kanstödja alla de frivilliga krafter som arbetar med förebyggande insatser för attungdomsbrottsligheten skall minskas.Mot bakgrund av ovanstående är de signaler som förevarit om omfördel-ning av polisresurser från till övriga landet synnerligen oroande.Stockholm har också i många andra avseenden behov av extra polisresurser.Ingenstans i landet är uppklaringsfrekvensen när det gäller grova brott så lågsom i . Även detta visar att har för småpolisresurser. gjordes av alla gatubeslag avheroin i landet på i ! Detta utgör enillustration till proportionerna när det gäller behovet av polisinsatser.Det är mycket svårt att återskapa en säker miljö för medborgarna, när enstorstad drabbats av hög brottslighet. Tendenserna i är oroväckan-de och allt måste göras för att hindra att "buset" tar över områden i staden.Ett av statens viktigaste basfunktioner är att kunna svara för medborgarnassäkerhet. Denna uppgift kan naturligtvis inte bara lösas genom ökadepolisresurser, men att i ett spänt läge minska resurserna i är bådekortsynt och direkt farlig politik. Skulle brottsligheten öka ytterligare iStockholm kommer den med största sannolikhet att spridas över landet. Enklok strategi är alltid att koncentrera insatserna där den grövsta och störstabrottsligheten finns och där kraftigt bekämpa den. En omfördelning avpolisresurser från får inte ske. I stället bör området fåmöjligheter att förstärka polisorganisationen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökade polisresurser i .
mot · GK02Ju220 · 1996-10-07 00:00:00 — Utredning om polisens arbetsuppgifter Den svenska polisens arbetsuppgifter är reglerade i lagar ochförordningar. Bland de många uppdrag den har att uppfyllaär bevakning av fotbollsmatcher. Men det finns många olikaarrangemang som polisen måste avsätta stora resurser till ochde omfattande kostnaderna betalas av skattebetalarna.Omfattningen av dessa bevakningar har blivit så stora att vinu måste ställa oss frågan om det verkligen är polisensuppgift att syssla med allt detta. Vi måste ställa oss fråganvad en statlig myndighets uppgifter egentligen är.Förr var fotbollsmatcher en tillställning där ofta en stor publik samladesoch under ordnade förhållanden beskådade och njöt av två fotbollslags kampom läderbollen.Idag är det tyvärr inte ovanligt att en fotbollsmatch förstörs, både före,under och efter, av allt från ohyfsade, onyktra unga män till rena huliganer.Problemen uppstår inte bara när det är matcher mellan svenska och utländskalag. De förekommer även när svenska lag träffas. Bevakning av fotbolls-matcher anser jag inte behöver skötas av polisen utan det kan göras lika braav bevakningsföretag. Då befrias polisen från en personalkrävande och församhället kostnadskrävande uppgift. Resurser lösgörs, till exempelvisbekämpande av mc-relaterad brottslighet och nynazistiska rörelser.Det måste nu göras en utredning om vad polisen ska syssla med inom sinverksamhet och vad som kan/ska läggas ut hos andra statliga och kommunalamyndigheter och/eller privata företag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av polisens arbetsuppgifter.