mot · GK02N426 · 1996-10-07 00:00:00 — Läge för vindkraftVindkraft ger inga utsläpp, inget avfall och kräver ingamiljöfarliga transporter. Vindkraften är dessutom inhemsk,vilket stärker svensk handelsbalans. är lämpat förvindkraft; det blåser mycket och mest de månader dåelbehovet är som störst. Vi har långa kuststräckor medmycket vind och låg befolkningstäthet med stora tillgängligautrymmen för vindkraft.Som argument mot vindkraften anförs ofta att den inte är tillförlitlig - detkan sluta blåsa. Med en stor andel vattenkraft, som med magasineringenalltid finns tillgänglig, är det inget problem så länge inte vinden står för merän av elbehovet. Dessutom finns det mest vind , närockså elbehovet är som störst.Vindkraft på stark frammarschUtbyggnaden av vindkraft i världen har ökat med40 % eller mer . har passerat när detgäller installerad effekt, liksom passerat Danmarksom mesta vindkraftsland.I fanns vindkraftverk med en total effekt på 82MW. beräknas den uppgå till knappt 100 MW, vilket är nästanen fördubbling sen . Årsproduktionen är ca 250 GWh.Utbyggnaden har varit störst på , med en årsproduktion som närmarsig av öns elförbrukning. kan bli självförsörjande på elfrån vindkraft.Trots den snabba tillväxten för svensk vindkraft ligger långtefter täten när det gäller att bygga ut vindkraften. har exempelvisnästan tio gånger mer vindkraft än , trots en mindre yta och lägrebefolkning.Scenario: Hälften jämfört med denstatliga utredningenPå sikt kan svensk vindkraft byggas ut till /år, enligtden statliga vindkraftsutredningen . Dettamotsvarar fyra-fem kärnkraftsreaktorer. Större delen avpotentialen fanns till havs. Utredningens slutsatser baseras på"jumboverk" om 2-3 MW. används främst verk istorleken 500-1 000 kW, vilket ökar potentialen förvindkraft på land betydligt.Miljöpartiets mål är att uppnå vindkraft . Omfattningenav en sådan utbyggnad motsvarar ett två och vindkraftsfältmellan grannstäderna och . Självfallet skall inte allvindkraft placeras så koncentrerat - en av vindkraftens fördelar är att denmöjliggör en lokal elproduktion - men exemplet visar att det inte är någraenorma ytor som behöver tas i anspråk.En sådan utbyggnad skapar självfallet en stor mängd arbetstillfällen,förutom den stora miljövinst den skulle ge. Bästa-scenariot är givetvis att ensvensk vindkraftsindustri snabbt växer fram - en sådan utveckling har vikunnat se i t ex när de storsatsat på vindkraft. 1997 beräknasvindkraften bli största exportindustri.Miljöpartiet har i rapporten utförligtbeskrivit vindkraftens konkurrenskraft och hur stimulansen till vindkraft börutformas. Utifrån denna rapport utverkade iinvesteringsbidrag i regeringens tillväxtproposition . Dessabidrag är nu slut och måste förnyas, vilket vi utvecklar i vår budgetparti-motion.Danskarna tog täten...I står vinden för av landets eltillförsel.1995 fanns i 3 850 vindkraftverk med en samladeffekt på 630 MW. 198 nya verk med effekten 98 MWinstallerades . Den snabba utvecklingen i Danmarkberor till stor del på att den danska energiplanen redan 1988slagit fast att vindkraften skall stå för av landetselförsörjning. Målet, som motsvarar ungefär 1 500 MWinstallerad effekt, är tänkt att nås men mednuvarande utbyggnadstakt så kommer det att ske ett årtidigare. Den snabba utbyggnaden har lagt grunden för enmycket stark vindkraftsindustri, som 1995 upplevde ettrekordår. 1 346 vindkraftverk exporterades, och branschenomsatte (drygt 4 miljarder skr).... men har ledningenDen tyska marknaden växer snabbast. /96fanns 3 665 verk, med en total effekt på 1 136 MW. beräknas producera /år, vilket motsvarar 3,3 %av elförbrukningen i de tre kustdelstaterna. har satt målet att vindkraften skall bidramed av elkonsumtionen . Med nuvarandeutbyggnadstakt nås detta mål , tidigareän beräknat. Också det federala målet att bygga utvindkraften till en effekt på 4 000 MW kommer att uppnåstidigare än planerat, istället för mednuvarande utbyggnad.EU planerarEU-kommissionen beräknar att det i EU finns installerat 8000 MW vindkraft . , ochStorbritannien har som mål att bygga ut minst 1000 MWvindkraft vardera . Enligt EWEA () kan det förväntas installeras vindkraftenbart i EU enligt nedan.År 2000:4 000 MWÅr 2005:11 500MWÅr 2010:25 000MWÅr 2030:100 000MWUSA - mest i beräknar att 10 000 MWvindkraft finns installerade i , mot 1700 MW . finns nästan20 000 vindkraftverk i , varav 17 000 i . Det räcker för attförsörja halva med el.Tillväxt förvindkraftsindustrin -exemplet DanmarkVindkraften får fram ett globalt exportvärde på100-170 miljarder kronor. Då tillkommer kringutrustning,montering etc. En global marknadsandel kring , vilketär vad danskarna har , ger exportinkomster på 2,6 till 4,5miljarder kronor . var omsättningen 3,5miljarder danska kronor för dansk vindkraftsindustri.Den danska vindkraftsindustrin har vuxit , trotsrecessionen, och slog nya rekord 1995. Den danska vindkraftsindustrin harexporterat mer än 10 000 vindkraftverk i runt 40 länder, med en total effektpå ca 1 500 MW och ett samlat värde på minst 12 miljarder skr. De störstamarknaderna har varit , och . Nya marknader växersnabbt, bl a har danska Micon fått en order från på över 1 000vindkraftverk eller 465 MW. I finns redan 350 danska vindkraftverk,och i kring 60 stycken. Vindkraft som en del av biståndsprojekt blir alltvanligare, efter att börjat ge finansiellt stöd åt vindkrafts-projekt i . Danska motsvarigheten till SIDA, , bidrar också med50 miljoner USD till vindkraftsutbyggnad (avtalet med ärdäremot ett rent affärsavtal).Vindkraftsindustrin blir 1996 troligen största exportbransch,och är nionde största bransch, sett i omsättning - större än exem-pelvis oljan, trots att i princip är helt självförsörjande på olja. Dendanska vindkraftsindustrin sysselsätter direkt minst 2 200 människor iårsarbete i och ca 1 100 i utlandet. Därtill kommer de indirektaarbetstillfällena, som efter en input-outputanalys beräknas till 300-700permanenta arbetstillfällen. Tillkommer gör också de arbetstillfällen somskapas vid uppställning av vindkraftverken och därpå följande underhåll.Underhållet är dock försumbart - vindkraftverken behöver mycket lite avservice och reparationer. Vid nuvarande dansk uppställningstakt är det ca1 000 permanenta arbetstillfällen med nuvarande utbyggnadstakt.Vindkraft ger jobbVindkraften ger enligt FDVs beräkningar 10-11 permanentaarbetstillfällen per installerad MW, eller 13-14 permanentaarbetstillfällen per MW för vindkraft som installeras påhemmamarknaden. Orsaken till det lägre nyckeltalet förexporterade vindkraftverk är att hela installationen samtvissa underleveranser görs av mottagarlandets egenarbetskraft. Den lokalt producerade andelen avvindkraftverket ökar successivt. Worldwatch Instituteberäknar att vindkraften ger 542 anställda per TWh el och år,inkluderat tillverkning och montering. Arbetskraftsbehovetper enhet har minskat med de senaste tio årengenom effektiviseringar. Effektiviseringen kan väntasfortsätta framöver.Fler jobb i SverigeAtt bygga ut svensk vindkraft till årsproduktion tillår 2010, dvs en ökning av produktionen med drygt 0,8TWh/år, motsvarar ny effekt på 6 000 MW eller drygt 400MW utbyggnad . Det är mindre än den årligaexporten från de danska vindkraftsindustrin , vilket är engod grund för framgångsrik export.En svenskt utbyggnad av vindkraften till /år fram till år 2010skulle enligt FDVs modell ge ca 5 400 årsarbeten, inkluderat produktion ochmontering (med samma typ av anläggningar som de danska). WorldwatchInstitutes beräkningar ger en sysselsättning på 6 500 personer. Detta förut-sätter att vindkraftverken i samma mån som de danska tillverkas inom landet.Under de första åren är detta inte möjligt, då svensk vindkrafts-industri haren mycket begränsad kapacitet . är det däremot möjligt att över-träffa den danska graden av egenproduktion, då vi exempelvis har inhemskproduktion av elgeneratorer och växlar vilket danskarna saknar och såledesmåste importera.Bästa-scenariot är givetvis att en svensk vindkraftsindustri snabbt växerfram. En sådan utveckling har vi kunnat se i andra länder som storsatsat påvindkraft. I många fall har utländska vindkraftsföretag också lagtmonteringsfabriker i de länder som satsar på vindkraft. Den kvalificeradearbetskraften och de låga lönerna i (relativt t ex ochTyskland) talar för att de då även förlägger en del av sin produktion förexport i , enligt uppgifter från dansk industri. har de flestadanska vindkraftsföretagen monteringsfabriker och dotterbolag i ,och - alltså i de länder där marknaden är som störst. I Sverigefinns två tillverkare, som har intressanta, väl fungerande prototyper,men ännu ej någon serietillverkning. Det finns alltså en bas att bygga vidarepå.Ytterligare ett scenario är att svenska bolag köper upp några av de danskaeller tyska företagen för att snabbare kunna etablera sig. ägerredan idag via sitt danska dotterbolag vindkraftsbolaget . DanskaVestas ägs av holländskt kapital och Nordtank ägs av en schweizisk bank.Också om framöver förlitar sig på dansk vindkraftsteknologi, såskapar det arbetstillfällen i . Många danska vindkraftverk har svenskakomponenter, men andelen har minskat - till förmån för finskakomponenter. Därutöver består av vindkraftverkets totala värde imontering, fundament och annat som produceras lokalt.Om kan exportera vindkraftverk för 200 MW ,vilket är mindre än hälften av export 1995, så skapar det ca 2 000arbetstillfällen med nuvarande relation MW/arbetstillfällen. Exportvärdet ärdå , med ett nettoexportvärde på ungefärhalva summan - efter avdrag för utländska inköp till produktionen. Möjlig-heterna att vindkraften blir en svensk exportindustri gås igenom nedan.Andra faktorer spelar också in när det gäller hur många arbetstillfällen somskapas, exempelvis hur mycket tillverkningen effektiviseras (se nedan). Närutbyggnaden är färdig, i en avlägsen framtid, ger vindkraften avsevärt färrearbetstillfällen än under uppbyggnadsskedet. Arbetstillfällena inom export-industrin kan bestå och bli fler, medan drift och underhåll endast krävernågra hundratal anställda. Hur många beror på driftssäkerheten, men ocksåpå kraftverkens storlek (ju större, desto färre drifts-anställda), och hur de ärgrupperade (större grupperingar av vindkraftverk kräver färre anställda).Allt sammantaget kan en utbyggnad av vindkraften ge ca 10 000 perma-nenta årsjobb under uppbyggnadsfasen fram , varav 8 000 förinhemsk produktion, montering och underhåll samt 2 000 för export. Arbets-tillfällena har en god regional spridning och omfattar till stor del byggnads-arbetare, med hög arbetslöshet idag.Vindkraft som u-landsbiståndGenom att vindkraften är lättskött, kan användas helt lokaltoch inte förutsätter ett högteknologiskt samhälle, så har denpå många håll blivit en naturlig del av u-landsbiståndet. Påsamma sätt bör vindkraften bli en del av samarbetsprojektenrörande energifrågorna för östra , där den kan ersättamycket miljöförstörande energislag. Det ökar också volymenför vindkraftsindustrin. I flera finns redan ett stortantal vindkraftverk, exempelvis byggde under förstakvartalet ut 100 MW vindkraft. anser attsatsning på förnyelsebar energi, däribland vindkraft, bör ingåsom en naturlig del av svenskt bistånd.Verken växerFör varje generation vindkraftverk som presenteras, ökaseffekten. har de största en effekt på ca 600 kW, en höjdpå och rotordiameter på ungefär samma storlek.Nästa generation kommer att ha en effekt på upp till 1,5MW. Större verk är inte att vänta i bred skala. De kan intedela komponenter med andra produkter, vilket leder tillökade kostnader. Belastningen och materialåtgången ökarsnabbare än energiproduktionen vid ytterligare ökad storlek.Bättre teknikMedan två vingar är vanligast på vindkraftverken,forskas det bland annat på enbladiga vingar. Vingens viktminskas, vilket gör att andra delar också kan dimensionerasmindre, med lägre kostnader som följd. Ny elektronik gör attverken kan drivas med variabelt varvtal. Tyska Enercon harlanserat ett verk med direktdriven generator, vilket gör attväxellådan kan utelämnas. Tekniken för att lagra vindkraftselförbättras snabbt - amerikanska räknar medatt installera stora mekaniska batterier i envindpark. Strömmen kan därmed släppas ut på nätet närvinden mojnar, eller när strömmen betalas som bäst.Effektivare tillverkningTillverkningen av vindkraft blir snabbt effektivare -kostnaderna minskar med per årtionde. Detinnebär att mindre arbetskraft går åt per vindkraftverk. Framtill uppvägs det av att det i uppbyggnadsfasen krävsextra arbetskraft till exempel för uppförandet avproduktionsanläggningarna. Det är en tydlig tendens att enallt större del av produktionen sker i mottagarlandet, vilketmedför att sysselsättningen inte ökar proportionellt medexportavsättningen. Ett rimligt antagande är att andelenegen-producerade delar ökar fram ,vilket minskar sysselsättningen i vindkraftsexporten imotsvarande mån.Får vindkraften plats?Att uppnå vindkraft kräver ett stort antalvindkraftverk. Hur många beror på vilken kapacitet verkenhar, och var de placeras. "Det innebär en utbyggnads-takt på250 MW (500 verk på 500 kW) (vilket är lägre takt äni )", beräknar kanske främstavindkraftsexpert . Totalt tas, med fyra verk perkvadratkilometer, ett område och föratt rymma de nödvändiga verken. "Hela utbyggnaden skullerymmas i ett bälte mellan grannstädernaHalmstad och ", enligt . I realitetenkommer verken att spridas över landet, i vindkraftsparker, imindre grupper och som enstaka verk.Enligt den statliga vindkraftsutredningen (se ovan), finns detplats för vindkraft - också efter att hänsyn till känsliga miljöertagits. Det är mer än dubbelt mot vad vi föreslår. Av dessa tänks vara på land (totalt upptas mark) och drygt till havs(). Till havs är vindarna kraftigast och de havsplacerade verkenstör mycket få. är dock kostnaden för placering till havs högre änför landplacering. , sydkusten, och har de bästavindarna men vindkraften kan också byggas ut på de blåsiga slätterna i södraoch och i vissa (okontroversiella eller redan exploaterade)fjällområden.I skall vindkraften enligt energiplanen producera 10 %av landets el, motsvarande ungefär . Det innebär att danskarnasvindkraftstäthet är större än den vi föreslår förSveriges del. är dessutom glesare befolkat, och har därmed störreandel tillgängliga ytor.För att fungera optimalt behövs ett avstånd mellanverken, vilket gör att en vindkraftspark kan ta stora ytor i anspråk. Störregrupperingar bör därför främst finnas i otillgängliga områden samt till havs.Av jordytan där vindkraften står åtgår till själva fundamenten,ledningar och vägar. Nästan hela ytan kan fortsatt användas för odling,skogsbruk, fiske, friluftsliv, bete eller annat.Störs folk?Från motståndare till vindkraft hävdas ofta attvindkraftverken är fula och bullrar, vilket kraftigt skullebegränsa utbyggnaden. Danska undersökningar visar attmotståndet minskar, ju närmare inpå knuten man har ettvindkraftverk. Trots att är vindkraftstätare än någotannat land, vill av befolkningen ha fler verk. Okunskapär alltså den främsta orsaken till motstånd.Bullerproblemen är i det närmaste obefintliga - ett svagt sus kan hörasmen försvinner vanligen i det naturliga bakgrundsbruset. Fågeldöd, somtagits upp som ett problem, har knappt konstaterats någonstans - tvärtomhade man i de tidiga vindkraftverken problem med att fåglar byggde bo högstupp i verken! Flipprande ljus från de roterande bladen kan vara ett problem ispeciella vinklar. Nedfallande is kan - precis som från alla andra byggnader- vara problematiskt, men bara inom en radie av några få meter från tornet(på vingarna fastnar ingen is). Detta till trots så skall naturligtvis storahänsyn tas till befolkning, natur och kultur när placeringen bestäms.Minskad sårbarhetI försvarsberedningens senaste säkerhetspolitiska rapport taskärnkraften upp som ett säkerhetsproblem. Kärnkraften, medtolv reaktorer, är lätt att slå ut vid en krigssituation eller avterrorister. Ett decentraliserat energisystem är betydligtmindre sårbart. Slås vindkraften ut får det dessutom inte allssamma konsekvenser för hälsa och miljö som om exempelvisen reaktor bombarderas. Att delvis ersätta kärnkraften medvindkraft är alltså helt i linje med försvarsberedningensintentioner, och stärker svensk säkerhetspolitik.Sårbarheten i fredstid minskar också, eftersom beroendet av elnätenminskar när mer el produceras lokalt. Många orter kommer att kunna blisjälvförsörjande på el genom vindkraft och andra förnyelsebara energikällor.I linje med detta minskar energislöseriet, eftersom alla nättransporter av el ärförenade med överförings- och transportförluster.Dagens stöd till vindkraftVindkraften är ekonomiskt konkurrenskraftig i denmeningen att den producerar ström till samma pris som andranybyggda kraftverk, eller till och med lägre. Men påmarknaden måste vindkraften konkurrera med el från gamlakraftverk som inte längre dras med höga kapitalkostnader.Därför måste man skapa ekonomiska villkor som görinvesteringar i vindkraft ekonomiskt rimliga.Ström från vindkraft betalas med alternativpris, alltså det pris eldistri-butören kan köpa ström för från andra leverantörer. Priset varierar medårstiderna, och under olika delar av dygnet. Med den principen, som infördesnär kärnkraften byggts ut och fick ett överskott på el, är det omöjligtför nybyggda kraftverk att bli lönsamma. Om marginalkostnadsprincipentillämpades, alltså att strömmen betalades med vad det kostar att produceraström med nybyggda kraftverk, kan vindkraften konkurrera utanbidrag. Eftersom det knappast är politiskt möjligt att radikalt ställa ombeskattningen på el, så behövs fortsatt stöd.Bonus för minskad miljöförstöringDå vindkraften inte ger upphov till föroreningar, såsom deflesta andra energislag, är det rimligt att den får en statligbonus. Så har också skett; svensk vindkraft får en miljö-bonus på /producerad kWh som betalas ut i efterhand,samt ett investeringsstöd på av investeringskostnaden,som betalas ut när bygglov har godkänts. Fonden förinvesteringsstödet är slut hos NUTEK.Miljöbonusen och den senast tillgängliga formen av investeringsstöd gertillsammans /kWh vindkraft. De externa kostnaderna i form avskador på miljö och hälsa ligger på /kWh för fossileldade kraftverk(medan det för vindkraft ligger nära noll öre). De ekonomiska bidragvindkraften får, inkluderat investeringsstödet som vi föreslår återinfört, ärdärför inga subventioner, utan en rimlig ersättning för att den inte gerupphov till externa miljökostnader för samhället (andra energislag belastastill del med sina miljökostnader, men kostnadstäckningen är långt ifrånfullständig).Internationell överblickDet svenska stödet till vindkraft är inte särskilt generöst vid en jämförelsemed andra länders stöd. Tabellen redovisar stöd till vindkraft i olikaeuropeiska länder.LandBetalning(exkl stöd)InvesteringsstödProduktionsstödÖre/kWh (ca)kr eller %öre/kWDanmark72(stöd ingår)-Finland33högst 30 %-Frankrike2030 %-Grekland61-79--Irland28-73--Italien64högst 30 %-Nederländerna46-69högst 35 %-ersätts med 12(960101)Spanien63högst 35 %-Storbritannien46-126--28()9Tyskland89 fed: < /anldelstatl: 17-50 %fed: 31Österrikedubbla elprisetca 30 %-För sent för EUs bidragEU har ett antal stödprogram som på ett eller annat sätt rörförnybar energi. ALTERNER är det enda som uteslutanderör förnybar energi, och det finns inget som enkom gällervindkraft. Programmet förfogar över 40 milj ECU fram tillutgången av 1997, men ansökningstiden gick ut 950215.Inom JOULE/THERMIE är ca 1 miljard ECU reserverad förforskning och demonstration av icke-nukleär energi.Bidragen, på av kostnaderna, löper till och med1998 - men ansökningstiden gick ut . Mångalovande projekt, däribland svenska, har inte fått bidrag trotsderas goda förutsättningar.Förnya investeringsstödetFör att underlätta introduktionen av den miljövänligavindkraften beslutade om ett femårigtbidrag på , för tiden 910701-960701. Avdessa gick direkt till investeringsstödet. Den1 höjdes bidragsnivån från till . I enuppgörelse med regeringen i tillväxtpropositionen hösten1995 anslogs ytterligare till vindkraften,med inriktning på ytterligare anslag "efter programperiodensslut". är medlen emellertid slut, och inga signaler frånregeringen om att de ska utökas finns . Miljöpartietmotionerar för ytterligare tillvindkraften i budgeten för 1997.Att få till stånd ytterligare medel är synnerligen angeläget, eftersomvindkraften med några få års ytterligare satsningar kan bli en lönsam energi-källa också utan statlig stimulans, och eftersom en ny svensk exportindustripå så sätt kan grundas. Vindkrafts- intresset är också större än kanskenågonsin tidigare, med en mycket stor mängd ansökningar om bygglov hoskommuner och länsstyrelser. Enbart i finns ansökningar som mer änmotsvarar energibolagets hela elkapacitet.Investeringsstödet bästa formen ipraktikenFördelen med investeringsstödet är att det ger en tydligsumma i startkapital för den som planerar att bygga ettvindkraftverk. För banker och andra finansiärer/långivare ärdet enkelt att se hur åtminstone en del av projektetfinansieras. Genom att stödet betalas ut "i klump" påverkasdet inte av ändrade politiska majoriteter.Investeringsstödets nackdelar är att det inte ser till vindkraftverkenseffektivitet. Det är inte det mest givande kraftverket som får mest stöd, utandet som kostar mest att bygga. För att få ut störst möjliga andel miljövänligtproducerade kilowattimmar, är investeringsstödet inte optimalt, åtminstonepå papperet. har dock rätt att avslå ansökningar till verk därvindförhållandena är för dåliga. Investeringsstödet riskerar också att leda till"saltade" räkningar för att få ut maximalt bidrag, men risken minskas genomatt har normer för hur mycket olika poster i investeringsbudgeten fårkosta. Offentlighetsprincipen för vissa ägandeformer ger också ett visstskydd.Ett alternativ till investeringsstödet är att staten skapar särskilt förmånligalån för vindkraftsbyggen, exempelvis finansierade med /kWhkärnkraftsel. Detta har exempelvis föreslagit, ochdet bör ses över vidare.Miljöbonus på samma nivåEl är billigt i - få länder har så låga elpriser.Vindkraftverk kan i "bästa lägen" ge elenergi för ca 34 öreper kWh, och då nås en rimlig lönsamhet med detinvesteringsstöd som vi vill återinföra. I andra vindlägen ände allra mest gynnade är det dock fortfarande svårt att nålönsamhet med investeringsstödet, på grund av det lågaelpriset. Därför beslutade att från ge8,/kWh till alla vindkraftsägare i landet sommiljöbonus. Från höjdes miljöbonusen till 9öre/kWh. Miljöbonusen motsvarar elskatten.Fördelen med ett sådant bidrag jämfört med ett stöd vid självainvesteringen är att man med miljöbonusen betalar för det man verkligen villuppnå, dvs maximalt antal miljövänligt producerade kWh. De mest effektivaanläggningarna får störst miljöbonus och blir därmed mest räntabla, medanfelaktiga investeringar får mindre stöd.Osäkerhet i riksdagenAtt minska eller helt avskaffa investeringsstödet till förmånför en generösare miljöbonus på ca /kWh skulle gesvensk vindkraft förutsättningar som liknar de danska ellertyska. En sådan omställning gör dock vindkraften mycketkänslig för politiska kursändringar; en ny majoritet iriksdagen kan ändra bidragssystemet över och orsakaekonomisk ruin för vindkraftsägarna. Att dettaosäkerhetsmoment har stor praktisk betydelse visarriksdagsmajoritetens agerande i vindkraftsfrågan ,då frågan helt ignorerats. Osäkerhetsmomentet riskerar attgöra banker mindre villiga att låna ut kapital tillvindkraftsprojekt. Vår bedömning är därför att man bör väntamed att ställa om från investeringsbidrag till utökadmiljöbonus till dess att det finns en mycket klar opinion iSveriges riksdag för vindkraften.Samma anslutningskostnad för allaIdag varierar kostnaden för anslutning till elnätet kraftigtberoende på tillgänglig reservkapacitet i transformatorer etc.Exempelvis kan det vara billigt att ansluta ett à tvåvindkraftverk - då det finns tillgänglig kapacitet - menmycket dyrt att därefter ansluta ytterligare något, eftersomdetta kräver en ny transformator.