mot · GK02U603 · 1996-10-07 00:00:00 — FN:s miljöprogram () FN:s miljöprogram () FN:s första miljökonferens som hölls i 1972innebar ett genombrott för en global helhetssyn påmiljöproblemen. Konferensens deltagande länder slog fast attutvecklingen i miljön är en gemensam angelägenhet för helamänskligheten. Därmed följde också slutsatsen att skadligautsläpp i ett land kan ge allvarliga konsekvenser i ett annat.De gränsöverskridande föroreningarna till havs och i luftenhamnade i blickpunkten. Därför krävdes nu också attnationerna började samarbeta över gränserna.Ett konkret resultat av var att FN upprättade sittmiljöprogram (). En mängd olika avtal har därefter skapats i UNEP:sregi.Den internationella miljörätten har utvecklats från att vara en internationellrättsordning för samvaro till att bli en internationell rättsordning församarbete. Detta märks inte minst av antalet internationella organisationer.Idag är de snarare för många än för få; flera organisationers uppgifteröverlappar varandra och organisationerna är ofta bristfälligt samordnade. Dethar blivit en form av generalmedicin att inrätta en ny organisation så fort ettinternationellt miljöproblem uppstått. Vid beslutades t.ex. attett nytt organ - kommissionen för hållbar utveckling - skulle inrättas underFN:s ekonomiska och sociala råd.Det är dags att stärkaUNEP:s roll till en kraftfullinstans inom FN-systemetUNEP är inget fackorgan utan är ett biträdande organ tillgeneralförsamlingen och, i enlighet med artikel 22 i , etablerat som en autonom och oberoende enhetinom ramen för FN:s sekretariat. Det har ingen ingasjälvständiga befogenheter och ingen överstatlig makt, utanspelar främst en samordnande roll. har under hela sinexistens haft en otillräcklig finansiering vilket är en avförklaringarna till att organet kommit att spela enrelativt begränsad roll. De administrativa kostnaderna förUNEP och dess styrelse faller under FN:s budget medanmiljöfonden ska bekosta miljöåtgärder. Den senare är enfrivillig fond grundad på FN-medlemmarnas löften om attlämna bidrag. Dessa bidrag har alltid varit otillräckliga för attfinansiera miljöprogram av allmänt intresse.Före uttrycktes en viss oro för att ett nyttfackorgan med öppet medlemskap bland ett flertal av världens länder, allamed olika prioriteringar vad gäller miljön, skulle bli handlingsförlamat. Nuinser dock alltfler behovet av en kraftfull instans inom FN-systemet medutökade befogenheter att se till att de överenskomna åtgärderna inommiljöområdet också blir genomförda. de gröna förordar därföratt skall verka för att ombildas till fackorgan.UNEP skulle som fackorgan med självständig rättslig status, ett stort antalmedlemmar och en utökad budget ha mycket bättre förutsättningar för attlansera långsiktiga miljöprogram. I egenskap av biträdande organ är UNEPberoende av frivilliga bidrag från staterna. Om det däremot vore ettfackorgan skulle det ha en fastlagd budget baserad på proportionella bidragfrån medlemmarna. Som biträdande organ, skapat av generalförsamlingenoch tillika under dess bemyndigande, blir inriktning och verksamhethela tiden granskad av församlingen. Generalförsamlingen kan göraändringar i dagordning eller helt enkelt upplösa programmet. OmUNEP i stället vore ett fackorgan skulle det kunna behålla sin oberoendeställning och ändå vara knutet till FN.Det viktigaste skälet är kanske att oberoende ställning somfackorgan skulle göra det möjligt att, åberopande artikel 96 (2),begära Internationella domstolens rådgivande yttrande i principfrågor. Detfinns fortfarande många viktiga frågor inom miljörätten som behöverjuridiskt klarläggas av en internationell rättsinstans som Internationelladomstolen. En sådan fråga är t.ex. huruvida rätten till en god livsmiljö skaanses vara en mänsklig rättighet.Som fackorgan skulle även kunna vara mer aktiv i fråga om attutarbeta fler internationella bindande instrument, speciellt inom områdensom inte faller under något av de andra FN-organens kompetensområde.Internationell handel med kemikalier och landbaserade havsföroreningar ärtvå exempel på sådana områden. De flesta miljöfrågor som regleras i nationell miljölagstiftning ärockså - i större eller mindre utsträckning - föremål för internationellaöverenskommelser. Den internationella miljörätten utgör en del av detinternationella rättssystemet. Något internationellt "lagstiftande" organ finnsinte. , vars syfte är att motsvara en lagstiftandeförsamling, kan inte besluta om rättsregler eller anta konventioner mot statersvilja. Det är staterna själva som intar det lagstiftande organets - -roll på den internationella arenan. Den internationella rätten "skapas"antingen genom internationella överenskommelser eller sedvana. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att ombildas till fackorgan.