mot · GJ02Fi76 · 1996-04-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:165 Frågor om offentlig upphandling Offentlig upphandling är en viktig verksamhet av storbetydelse för alla inblandade parter och berör dessutom oftastora ekonomiska värden. Därför är det viktigt medfungerande regelverk inte bara nationellt och på EU-nivå.Målet måste vara att uppnå global rättslig harmoni.Viktigt stegEtt mycket viktigt steg har tagits genom WTO () och överenskommelsen om offentligupphandling GPA (Government Procurement Agreement).Sverige är skyldigt att införliva GPA i lagen om offentligupphandling () och kan inte uppskjuta ett införlivandemed hänvisning till pågående EU-arbete med ett direktiv omoffentlig upphandling. Egentligen borde direktinförliva hela GPA i och inte bara i valda delar, som nuföreslås i propositionen. Vid delinförande borde docksamordning ske för att uppnå ikraftträdande inomhela EU-området.GPA kräver vissa konsekvensändringar inom EU för att uppnå ett samlatregelverk. Sådant arbete pågår men har drabbats av förseningar. Detta arbeteborde snabbas upp så att hela GPA kan antagas som ett helt paketinom hela EU-området.Rättslig disharmoniRättslig harmoni är viktig även på upphandlingsområdet ochdå helst global men i vart fall inom EU. Beklagligtvisföreligger rättslig disharmoni mellan å ena sidan den svenskaupphandlingslagen som omfattar både varor och tjänstersamt å den andra sidan EU:s upphandlingsdirektiv, främsttjänstedirektivet.Jämförelsen nedan mellan direktivtexten på engelska och den svenskalagtexten visar tydligt skillnaden.Directive 92/50/EEC article 361. Without prejudice to national laws, regulations or administrativeprovisions on the remuneration of certain services, the criteria on which thecontracting authority shall base the award of contracts may be:(a) Where the award is made to the economically most advantageoustender, various criteria relating to the contract: for example, quality,technicalmerit, aesthetic and functional characteristics, technical assistance andafter-sale service, delivery date, delivery period or period of completion, price, or(b) the lowest price only.Lagen (1992:l528) om offentlig upphandling 1 kap. 22 §En upphandlande enhet skall anta antingen det anbud som har lägstanbudspris eller det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga medhänsyn till samtliga omständigheter såsom pris, driftkostnader, funktion,miljöpåverkan m.m.Av jämförelsen framgår att vad som är förstahandsalternativi lagen, "lägst anbudspris", är andrahandsalternativ iupphandlingsdirektivet. I direktivet hittar vi också kriteriersom inte återfinns i den svenska lagen nämligen kvalitet,tekniska meriter, estetik och teknisk assistans m m. Att dessakriterier inte finns med i den svenska lagtexten har orsakatförvåning och förvirring. Intressant är givetvis att "lowestprice" kommer sist i direktivets exempel på urvalskriterier.Den ton som slås an i lagen för med sig att många upphandlareövervärderar prisets betydelse som urvalskriterium. Enligt lagen tycksnämligen ett lågt anbudspris vara det främsta urvalskriteriet. "Lägstanbudspris" är det valalternativ som nämns först och som därmed framstårsom huvudalternativet. Som alternativ två anger lagen "ekonomiskt mestfördelaktiga anbud med hänsyn till samtliga omständigheter såsom - - -".Den efterföljande exemplifieringen inleds med "pris" som det sägsatt urvalskriterierna bör "anges efter angelägenhetsgrad, med den viktigasteförst".Lagen sänder genom denna rangordning ut felaktiga signaler. Direktivetger ett annat intryck av vad en upphandlande enhet bör fästa vikt vid.Direktivtexten leder en upphandlare mera rätt i sökandet efter balans mellanpris och kvalitet än vad den svenska lagtexten gör.Av proposition 1993/94:78 framgick att de principer som dittills hadetillämpats med stöd av upphandlingsförordningen och det kommunalanormalreglementet i allt väsentligt skulle tillämpas även i fortsättningen.Urvalskriteriet var enligt förordningen och reglementet ett och detsamma,nämligen att det anbud skulle antas "som med beaktande av samtligaaffärsmässigt betingade omständigheter är att anse som förmånligast". Somframgår av jämförelsen ovan överensstämmer detta väl med direktivtextenmen inte med den svenska lagen.Nödvändig åtgärdDet är nu hög tid att åtgärda den uppenbara diskrepans somföreligger mellan EU:s upphandlingsdirektiv och densvenska upphandlingslagen.Vid svensk underlåtenhet att vidtaga erforderlig lagändring föreligger riskatt drabbas av skadestånd genom . Flera rättsfall,varav ett viktigt färskt sådant (Frankovic II), pekar på att risken är uppenbarinu aktuellt fall.Lösningen torde helt enkelt vara att i upphandlingslagen föra in deurvalskriterier som ovan angivna upphandlingsdirektiv anger och då på därangivet sätt. På liknande sätt bör reglerna för anbudsvärdering undertröskelvärderna justeras. Därigenom uppfyller också sin skyldighetatt införliva direktiven på ett korrekt sätt om än alldeles för sent.Riksdagen måste nu av regeringen beställa erforderliglagändring för att uppnå EU-rättslig harmoni på upphandlingsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ikraftträdande inom hela EU-området,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om påskyndande av pågående EU-arbete.