mot · GK02Bo302 · 1996-10-07 00:00:00 — har under präglats av enkraftig befolknings- och bebyggelseexpansion. Sedan 1970har folkmängden ökat med , vilket är mer än någotannat län kan redovisa.Denna utveckling har allmänt sett varit positiv för länet men har samtidigtlett till att exploateringstrycket varit högre i än påandra håll. De beskrivna förhållandena ställer höga krav på en välavvägd ochframsynt samhällsplanering. För del innebär det att olikasektorsintressen skall sammanvägas inom ramen för ett regionalthelhetsperspektiv. I denna process engageras flertalet av länsstyrelsensexpertområden.Exploateringstrycket har, särskilt i de attraktiva kustområdena, ofta lett tillintressekonfliker mellan exploaterings- och bevarandeintressen. Detta har isin tur medfört att antalet plan- och byggbesvär är stort i förhållande tilllänets storlek. Jämförelser mellan länen av ärendestatistik 1994/95 (s.k.nyckeltalsjämförelser) visar att låg på en 4:e plats vad gäller antalöverklagade bygglov. Endast de tre storstadslänen hade fler överklagadebygglov än . När det gäller antal överklagade detaljplaner lågHallands län på 6:e plats.Ett annat exempel är de s.k. stimulansbidragen på bostadsområdet.Hallands län hade (t.o.m. oktober) flest ansökningar per 10 000invånare enligt statistik framtagen av . Enligt nyckeltalsjäm-förelserna 1994/95 låg på 5:e plats bland länen när det gäller antalbeslut för nybeviljade bidrag enligt regler på bostadsfinansierings-området.Den kraftiga befolkningsexpansionen innebär att befolknings-mässigt numera är ett medelstort län. När det gäller tilldelning av ramanslagbehandlas dock länet fortfarande som ett smålän. ligger på 21:a platsnär det gäller ramanslagets storlek, d.v.s. endast 3 län har ramanslag som ärmindre än i . I befolkningshänseende finns det 10 länsom är mindre än Halland.Som framgår av tabellen nedan har ungefär samma folkmängdsom och län. När det gäller tilldelning av ramanslag- enligt budgetpropositionen - har emellertid nämnda län ca 3,0respektive ca 7,5 milj. kr. Även i jämförelse med andra länvisar det sig att är missgynnat. Särskilt slående är jämförelsen medKalmar län. Utslaget per länsinvånare uppgår läns ramanslag till 255kr. - en skillnad på . Tabellen visar att desnabbast växande länen, d.v.s. och , är missgynnade när detgäller resurstilldelning.LänAnslag1997 enl.budgetprop. t.kr.Folkmängd1996-06-30Kr/invBefolknings-utveckling i %1970-1995Uppsala54 976288 44319132Halland54 813269 98220334Södermanland55 359258 1422144Västmanland57 789260 9392210Örebro62 315276 1632260Kalmar61 915242 8432551Västerbotten73 840259 92828412Västernorrland75 024257 662291-6Att det vid fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olikalänsstyrelser kan finnas anledning att ta hänsyn till länensfolkmängd påtalades av 1995 (bet 1994/95:BoU12) med anledning av regeringens proposition 1994/95:100bilaga 14. uppdrog dåvarandeCivildepartementet åt Statskontoret att göra en översyn avresursfördelningen mellan länsstyrelserna av anslagetLänsstyrelserna m.m. redovisade Statskontoretrapporten för fördelning av ramanslaget tilllänsstyrelserna (Statskontoret 1996:8). I rapporten harStatskontoret med hjälp av regressionsanalys konstruerat fyraolika modeller för fördelning av ramanslaget. Bland variablersom använts i modellkonstruktionen märks bl.a. folkmängd,landyta och antal kommuner i respektive län. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra fördelningsnyckeln i länsanslagen.