mot · GK02So642 · 1996-10-07 00:00:00 — har uttalat - på socialutskottetsförslag - att alkoholen är vår tids största sociala ochmedicinska problem. Vetenskapliga dokument ger vidhanden att folkhushållet har en utgift runt 100 miljarderkronor för den sammanlagda kostnaden för alkoholbruket.Avläsbara vådor av bruk och missbruk - där alkoholen svarar förmerparten - ger vid handen att uppskattningsvis 5 000-7 000 avlider i förtidpå grund av sitt alkoholbruk. Därtill kommer att var fjärde sjukhussängupptas av patienter som har alkoholrelaterade åkommor, varannan drunknadhar druckit, mer än var fjärde dödsolycka i trafiken måste skrivas påalkoholens konto och hundratals barn föds med skador som i en delfall ger mycket grava livstidsproblem.Slapp vuxengenerationTydligt är att ett bristande vuxenansvar spelar roll då detgäller attityder och beteenden hos unga människor i dagenssamhälle. Från att ha varit en socialt inriktad och restriktivthållen alkoholpolitik har den blivit allt mer tillåtande ochslapp. Vetenskapligt dokumenterade alkoholpolitiskainstrument är på väg att uppluckras eller överges.Inte bara statsmakten och lagstiftaren brister i ansvar och engagemang fören förbättring av situationen. Kommunerna har fallit in i samma trall. Antaletutskänkningsställen har i fördubblats . Särskilt markantär det i storstäderna och bara i kan man nu bli alkoholutskänkt påett par tusen ställen. Restaurangernas nattöppet till tidig morgon är eneftergift som vare sig främjar folkhälsa eller sunt arbetsliv. Kommunerna kannumera inte ordna en aldrig så enkel sommarweekend utan att det skall varaen "svampskog av öltält". De kommunala skandalerna som kommer tillallmänhetens kännedom har nästan uteslutande en gemensam nämnare: enmyckenhet av alkohol och ett oansvarigt festande.Värst synes vara bristen på alkoholfria miljöer för ungdom. De existerarknappast i den profana nöjesvärlden. Det finns anledning att instämma i vadnågon drastiskt uttryckte: "Man får tacka för . Det är snartden enda alkoholfria miljön. "Alkoholfria zonerVårt eget beteende i och den internationellainfluensen - inte minst från EU-området - spelar säkerligenstor roll i den förändrade situationen. Även om merparten avproblemen är "hemmatillverkade" så finns det anledning attSveriges förhandlare med EU beaktar värdet av en ordningoch en utformning av alkoholpolitiken som främjar säkerhetoch folkhälsa.Självfallet tror inte heller vi på ett alkoholfritt samhälle även om det skulleha betydande förtjänster. Det kan dock påpekas att om alkoholen skulleintroduceras just nu torde den inte kunna passera de krav som bådeLivsmedelsverket och ställer. Ändå är det viktigt att finnavad som skulle kunna kallas för minsta gemensamma nämnare då vi utformarframtidens alkoholpolitik. Ett första och radikalt steg skulle vara att upprätta"alkoholfria zoner". De skulle omfatta1. tidiga barn- och ungdomsår4. gruppen redan alkoholskadade5. blivande mammor under graviditeten.Med det skulle tusentals skador i arbetslivet undvikas. Trafikdöden skullebli kraftigt reducerad. De många unga som slås ut genom för tidigalkoholdebut skulle kunna räddas. Gruppen alkoholskadade skulle få en nychans i samhällslivet - kanske rentav våga gå på kommunens årsfest.Hundratals barn skulle räddas från livslånga handikapp.Därtill kommer en plusfaktor som skulle ligga väl i linje med samhälletsuttalade ambition att pressa tillbaka totalkonsumtionen. Med sådan härangiven punktnykterhet skulle det totala drickandet radikalt minska medsamhällsekonomiska vinster som resultat. De mänskliga värdena inte attförglömma.Framtidsinriktad strategiSveriges förhandlare står inför uppgiften att med EUförhandla fram hur alkoholpolitiska frågor skall hanterasfr.o.m. Det är viktigt med det grundläggandeperspektivet att alkoholfrågan är en social fråga och inte enfråga om service eller näringspolitik. Om i deinternationella förhandlingarna starkt hävdar vårfolkhälsoaspekt torde vi stå på fast grund mot de attackersom vill rasera en socialt grundad alkoholpolitik. Det finnsanledning för att nordiskt samordna en sådanuppläggning, vilket socialministern sa sig vara positiv tillenligt ett uttalande i kammaren . Dessutom måste deförsäkringar som gavs inför EU-valet beaktas då det tydligthävdades att förfogade över sin rätt att utforma sinalkoholpolitik också inom EU:s ram. Den förpliktelsenkvarstår också för dagens förhandlare.I en framtida strategi måste också ingå hur man främjar det ideella ochfolkliga arbetet för en bättre folknykterhet. Flera organisationer har hel-nykterheten på sitt program och är klart inriktade på ungdomsgenerationen.Det gäller (). Det gäller Blå-Bands-ungdomen och det gäller trafikorganisationen . Men ocksåmånga andra organisationer som inte är tydligt uttalade som nykterhets-organisationer tjänar sådana syften. Det gäller i hög grad såväl kyrkornasungdomsarbete som många idrottsutövare, frisksportare, scoutförbund ochvad det nu kan vara.Alla är besjälade av att ge ungdomsgenerationen en god start i livet. Tilldet hör avhållsamhet eller stor restriktivitet när det gäller alkohol och andradroger.Uppmuntra ideella insatserDet måste också vara samhällets viktiga uppgift att stimulerafolkliga och frivilliga insatser. Det kan ske genom uttaladsympati och verbalt stöd. Men det är viktigt att det ocksåföljs upp av ett ökat ekonomiskt stöd, dels för att insatsen ärså viktig, dels för att den är samhällsekonomiskt mycketbillig.En hel del av det statliga stödet kanaliseras över ochandra statliga organ. Statsmakten har en benägenhet att alltmer låta offentligainstitut vara med och tävla om samhällsstödet. Det framgår tydligt om manföljer t.ex. Folkhälsoinsitutets anslagsgivning. Allt fler kommuner läggerbeslag på allt större summor av de anslag som institutet har att fördela. Dettakan inte vara rimligt då frivilligorganisationerna kämpar i en mycketansträngd situation. Visst kan det finnas skäl för statsmakten att stödjakommunala insatser, men det måste ske i annan ordning än att den ideellaorganisationerna också skall kämpa om utrymmet med det som på så mångasätt har ett övertag i en sådan tävlan. Sättet att fördela statliga medelbehöveralltså ses över.På det vårdande planet görs ideella insatser som är bildligt talat oersättliga.När det gäller missbrukare så har samhället inte råd att vara utan de insatsersom t.ex. RIA-byråerna eller gör. Detsamma gäller ocksåStadsmissionen med fleras verksamhet. Dessa komplement och tillskottbehöver särskilt beaktas och stödjas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skyndsamt utarbeta en strategi för att hävda enbättre folknykterhet och folkhälsa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att "alkoholfria zoner" upprättas i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkhälsoperspektivet skall vara ledande och Sverigesgrundläggande hållning i alkoholfrågor hävdas i förhandlingarna med EU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera till ökade frivilliga insatser genom långsiktiguppmuntran bl.a. i form av ökat ekonomiskt stöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen följer, och i förekommande fall korrigerar,bidragsgivningen till organisationer m.fl. så att dessa inte trängs ut ellerkonkurreras bort av t.ex. offentliga myndigheter och instanser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de minskade samhällsutgifter som kan härledas till reduceratalkoholbruk skall komma kultur- och ungdomsverksamhet till godo.