mot · GK02Sk352 · 1996-10-07 00:00:00 — Nya arbeten i tjänstesektorn InledningIngen uppgift är viktigare än kampen mot arbetslösheten.Varje insats som kan ge fler jobb är värdefull och de flestaidéer är värda att pröva. Det duger inte att sitta och säga nejnär 700 000 människor står utan arbete.I denna motion föreslår vi kraftfulla åtgärder för att skapa nya jobb inomtjänstesektorn. Utifrån antagandet att det höga kostnadsläget utgör enallvarlig hämsko på sysselsättningen går vi vidare och föreslår en betydandekostnadssänkning inom två strategiska branscher. Vi vill se avskaffadearbetsgivaravgifter för tjänster inom hushållssektorn och kraftigt sänktturistmoms. Dessutom vill vi - vilket utvecklas i separat motion - införa ettsystem med servicecheckar som kraftigt förenklar köp av vita tjänster.Skattelättnaderna inom hushållssektorn bör till en början ses som ett fyraårigtförsöksprojekt medan momssänkningen på turismen och servicecheckarnabör vara permanenta lösningar.Tjänstesektorn har potentialen att stå för en mycket stor del av de nya jobbsom krävs för att lyfta ur arbetslösheten. Men detta kräver att viundanröjer en del av de hinder som står i vägen för nya riktiga jobb.Sänkta kostnader och förenklade regler är några sådana åtgärder.Tjänster i tillväxtTjänstesektorn utgör en betydande del av den svenskaekonomin. Privat och offentlig tjänsteproduktion uppgår tillca av BNP och svarar tillsammans för ungefär tvåtredjedelar av den totala sysselsättningen. Tjänstesektorn harexpanderat såväl i som i vår omvärld.Och många prognoser för framtiden pekar på att detta är entrend som ser ut att fortsätta.En viktig källa för diskussioner om förändringar på arbetsmarknaden ärbilaga 6 till långtidsutredning, "Näringslivets tillväxtförutsättningartill ", som utarbetats av personal inom . Den skriften beskriverett positivt scenario där kunnat återvända till något sompåminner om full sysselsättning. Alla som tagit del av olikalångtidsutredningars förutsägelser vet att de i backspegeln många gångervisat sig fullständigt felaktiga, men det finns knappast något bättre materialatt utgå ifrån om man vill ha gissningar om vad som skall hända påarbetsmarknaden de närmaste åren.Enligt LU-bilagan kommer den procentuellt största tillväxten av jobb attske i sektorn "Övriga privata tjänster". De senaste årens debatt om nya jobbhar också handlat mycket om tjänstesektorn, men inte mycket har gjorts föratt stödja den önskvärda utvecklingen. Den fortsatta expansionen avtjänstesektorn är ingen självklarhet. Det finns faktorer som pekar i en annanriktning.Ett problem är att produktivitetsutvecklingen inom tjänstesektorn somgenomsnitt är lägre än inom den varuproducerande sektorn. Framför alltgäller detta de typer av persontjänster där själva tiden som läggs ned utgör enviktig del av tjänsten. Detta gör att tjänsterna blir dyrare relativt varor.En annan tillbakahållande faktor är att när man som privatperson skallköpa persontjänster uppstår ett fenomen med dubbla skattekilar. Om någontill exempel vill anställa en fönsterputsare betalar man dennes lön och socialaavgifter samt moms med sin egen lön som redan belastats med avdrag förskatt och sociala avgifter. Detta gör naturligtvis att andra alternativ liggernära till hands. Ett viktigt kännetecken för många tjänster är att alternativetsjälvbetjäning finns med i bilden. Uttrycket "Gör det själv, gör det svart ellergör det inte alls" belyser ganska väl vad det handlar om.Dessa skäl gör att det kan finnas anledning att på olika sätt försökaunderlätta för expansionen av privata tjänster. Detta gäller tjänster iallmänhet men hushållstjänster i synnerhet. När det gäller turistsektorn kanen särbehandling dessutom motiveras av att det ur bytesbalansperspektivfaktiskt är en exportnäring, som till skillnad från andra exportsektorer måstebelasta sina priser med moms.Vid ett urval av de tjänster som skall omfattas av skattelindringar finns detäven andra skäl som talar för att just hushållssektorn och turism utgörlämpliga områden.För det första är branscherna väl lämpade för småföretagande. Om vi skallnå bestående framgångar i arbetet för ökad sysselsättning är det viktigastemedlet ett större antal småföretag. Jämförelser mellan svenska kommunervisar entydigt att det är de kommuner med hög andel småföretag som klararsysselsättningen bäst.För det andra finns det en betydande potential för nya jobb. I utredningen(SOU 1994:43) räknar utredaren att hans förslag till lättnader för hushållstjänster skulle kunna ge mellan20 000-60 000 nya jobb. (Den kostnadsreduktion vi föreslår nedan är störreän den Vinell antog.) Och om den svenska turistnäringen kunde återvinna sinstorlek eller nå den storlek turistbranscherna har i våra grannländerskulle tiotusentals nya jobb tillkomma.För det tredje kan man på goda grunder anta att andelen svartjobb inombåda branscherna är relativt hög. Förutom de andra vinsterna av ökadhederlighet finns det alltså en potential för ökade skatteinkomster om mankan få några av de svarta tjänsterna att bli vita.Även om vi gärna skulle vilja sänka kostnaderna för hela tjänstesektornfinns det alltså enligt vår mening mycket goda skäl att åtminstone till enbörjan rikta in sig på hushållstjänster och turism.En modern syn påhushållssektornDen så kallade pigdebatten har visat att synen på hemarbetehos vissa har en djupt känslomässig dimension. Minnet avbehandlingen av hembiträden i seklets början i medel- ochöverklassfamiljer lever kvar. Avskaffandet av denna yrkeskårkunde förvisso för ses som ett socialt framsteg menvi delar inte synen att det arbete som utfördes skall betraktassom mindre värt.I ett sekellångt perspektiv har hemarbetessektorn förändrats dramatisktgenom främst de gifta kvinnornas inträde på arbetsmarknaden, avskaffandetav hembiträden som yrkeskategori, utbyggnaden av daghem ochutvecklingen av hushållsmaskiner. Sammantaget är detta en samhälls-förändring med många vinnare. Att kvinnors valmöjligheter främjats är tillexempel uppenbart.Samtidigt är det många som tycker att livskvaliteten inte ökat som denborde. Många familjer med föräldrar där båda arbetar känner att tiden medbarnen blir för kort.Särskilt i storstäderna, där arbetsresorna ofta tar mycket tid, och gentemotfamiljer där övertidsarbete är vanligt, har ett ökat utbud av hushållstjänsterväxt fram. "Svarta" städerskor är vanligt förekommande. Pizzerior har börjatmed hemleveranser. introducerade ett mer hushållsnära distribu-tionssätt för frysvaror. Efter att matvarubutikernas cykelbud har varit heltavskaffade återinför nu många affärer hemkörningsservice mot ensärskild avgift.Man måste vara mycket dogmatisk för att se stora problem med dennautveckling. Det är också viktigt att komma ihåg att vad som är högstatusjobboch lågstatusjobb varierar över tiden. Ett yrke som både vad gäller lön ocharbetsuppgifter ligger hemservicen nära men som alltid haft hög status ärflygvärdinnans. I ungdomsgenerationen tillhör många tjänsteyrken, somfrisör, dörrvakt och servitris, yrken med hög status. Det finns ingenting somsäger att människor som skulle utföra tjänster åt andra i deras hem fårsärskilt låg status.Moderna och framgångsrika tjänsteföretag i till exempel städbranscheneller säkerhetsbranschen lägger ner stort arbete på att höja personalensmotivation och trivsel i arbetet. Bra utrustning, vidareutbildning ochlagerarbete bidrar till att personalen trivs och stannar. Det höjer ocksåarbetenas status i andra människors ögon. Faktum är att utvecklingen av enny hushållssektor påminner väldigt lite om forna dagars pigor.En viktig aspekt av möjligheterna att stimulera tjänster inomhushållssektorn är de äldres möjligheter att få en service som kommunernainte är beredda att erbjuda. Egentligen oavsett eventuella nedskärningar harde flesta kommuner prioriterat den tyngre och avstått från lättaretjänster till de äldre som inte har fullt så stora behov. Detta är nog en rimligavvägning men det innebär också att det kan finnas en stor efterfrågan hosmånga äldre att få hjälp hemma. Ett system med subventioneradehushållstjänster skulle kunna ge dem en chans att utan orimliga kostnaderockså få det.Det framförs ibland invändningar att subventioner till jobb inomhushållssektorn skulle ta i anspråk resurser som istället skulle kunna haanvänts inom den kommunala . Vi menar att den oron ärobefogad. Vårt förslag finansieras inte alls genom neddragningar inomkommunerna, istället har vi utformat vårt förslag så att det på två sätt gynnarden kommunala och hemsjukvården.Vårt förslag är att också kommunalt anställd personal i dessa sektorer skallbefrias från arbetsgivaravgift. Det är nödvändigt för att garantera neutralitetvid kostnadsjämförelser vid entreprenadupphandling mellan egen regi-alternativet och externa budgivare. Nettoeffekten i de ekonomiskarelationerna mellan staten och kommunerna avses neutraliseras genom attstatsbidraget sänks med samma belopp som kommunerna slipper betala iarbetsgivaravgift. Det innebär att ställning i det internakommunala budgetarbetet stärks genom att insatser där blir billigare än iandra delar av kommunen.En andra, säkert mer betydelsefull, effekt som gynnarkommunernas äldreomsorg är att ett rikt utbud av företag i hemtjänstsektornger möjligheter att upphandla hemtjänst till pensionärer billigare än ,liksom att få del av idéutveckling som säkert kommer att äga rum i dessabranscher som kan göra både bättre och billigare.Vårt förslag bygger på att underlätta köp av hushållstjänster såvälekonomiskt som praktiskt.Praktiskt vill vi göra det möjligt att slippa all den byråkrati som hängerihop med att vara arbetsgivare. Detta kan uppnås genom ett nyttbetalningsmedel där byråkratin så att säga redan är inkluderad. Hur dettaskall utformas i detalj beskriver vi i vår kommittémotion "Servicecheckar".Ekonomiskt vill vi underlätta genom att slopa arbetsgivaravgifterna förhushållstjänster. Till en början bör denna nedsättning ses som ett försök somfår pågå under fyra år.Detaljerna kring slopandet av arbetsgivaravgifterna med avseende pågränsdragningar gentemot andra tjänster och liknande måste givetvis utredas.Det är därför glädjande att regeringen sent om sider har tillsatt en utredningför att se över tjänstesektorns utveckling. Utredaren har tyvärr givits allt förluddiga direktiv. Det föreligger inget tydligt uppdrag att utforma ett systemför lättnader inom hushållssektorn, och en mycket allvarlig begränsning harlagts in om nu utredaren skulle föreslå någon form av subvention.Lättnaderna skall i så fall endast gälla uppdragstagare vilka redovisarinkomsten som inkomst från näringsverksamhet och har F-skattebevis. Dettautesluter just de okomplicerade anställningsförhållanden som är tanken medde servicecheckar vilka ju regeringen själv har gett RSV i uppdrag attstudera. Utredaren bör därför ges förtydligade direktiv där regeringen heltenkelt beställer en modell för lättnader inom hushållssektorn av den typ somvi har föreslagit och ger utredaren i uppdrag att utforma ett detaljerat förslagom detta. Detta bör regeringen ges till känna.Varför har enmindre turistsektor än våragrannländer?Turismen anges ofta som världens snabbast växande bransch.Men har traditionellt haft svårt att hävda sig somturistland. Den svenska turistbranschen är mindre änmotsvarande branscher i andra länder. Vädret anges som engrundläggande orsak. Men det förklarar inte varför vi ocksåhar en mindre turistsektor än , och Finland.Enligt en uppsats skriven av den tidigare chefen vid förSverigebilden omfattar den svenska turistnäringen 20 000företag med en sammanlagd årsomsättning på nära hundra miljarder kronor.Staten tjänar i genomsnitt ca på de utländska turisterna.Enligt en annan bedömning, återgiven i ,är den svenska besöksnäringens andel av BNP en procentenhet mindre än ivåra nordiska grannländer.Turismen i - av både svenskar och utlänningar - har självfalletvunnit på den låga kronkursen. Turismen ökade både 1993 och 1994. Menenligt samma källa har vi fortfarande inte nått upp till toppåret 1989.Därefter slog den breddade momsen, som följde av skatteuppgörelsen,igenom. Uppgången 1993 och 1994 understöddes också av att den dåvarandeborgerliga regeringen i en uppgörelse med Ny demokrati sänkte den såkallade turistmomsen.Turismen kan, som nämnts, anses skattemässigt missgynnad om denbetraktas som export. Andra exportföretag kan lyfta av momsen. Menturistföretag måste vältra över den på sina kunder. Ur bytesbalanssynpunkt ärturism självfallet en exportbransch. Utlänningar som kommer hit och gör avmed utländsk valuta inverkar på den svenska bytesbalansen på samma sättsom om de köpt en svensk vara i sitt hemland för samma summa. Dessutomär det givetvis så att om svenskar väljer att stanna i landet i stället för attturista utomlands blir effekten på bytesbalansen även då positiv.För att ta vara på den expansionsmöjlighet som borde finnas inomturistbranschen vill vi sänka turistmomsen till . Även omkostnadsläget inte är det enda problemet är vi övertygade om att en sådanåtgärd skulle ha en mycket positiv effekt på sysselsättning och tillväxt inomen mycket viktig bransch. Möjligheten till, och konsekvenserna av, enmomssänkning bör utredas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ändring av direktiven till utredningen förtjänstesektorns utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om sänkning av turistmomsen.