mot · GK02Jo779 · 1996-10-07 00:00:00 — Beroende på vilken artdet är fråga om varierar den punkt på en glidande skala därarten kan reproducera sig och fortleva långsiktigt(tröskelvärdet). Inom flera regioner har man troligen redanpasserat kritiska tröskelvärden för flera arters behov avgammal skog.En målsättning för den nya skogspolitiken var dock att av skogs-marken i hela landet bör vara undantagen från skogsbruk på30 år. Men 5-procentsmålet finns nu varken nämnt i aktions-plan eller i slutliga version av aktionsplan för biologiskmångfald. Detta är anmärkningsvärt. Det är bestämdauppfattning att 5-procentsmålet måste bibehållas och ingå i utarbetandet aven naturreservatsstrategi. Denna nivå bestämdes ursprungligen som enminiminivå i de fall skogsbruket skulle klara att fullt ut efterleva nödvändignaturhänsyn i den brukade skogen. I annat fall skulle en högre andel avskogen utanför den fjällnära skogen skyddas.I detta sammanhang vill vi också slå fast att kostnaden för naturreservats-avsättning måste ligga på staten. Skogsnäringen ska däremot ta ansvar för enmiljöanpassning av skogsbruket. Socialdemokraterna har vid olika tillfällenantytt att det skulle vara motiverat med särskilda avgifter eller skatter påskogsnäringen för att på den vägen få in medel till naturreservatsavsättande.Men det är ett allmänintresse, snarare än ett branschintresse att bevaraskyddsvärd skog. Det skulle dessutom bli orimliga skillnader mellan ansvaretför den biologiska mångfalden inom jordbruksnäringen och skogsnäringen.Medan bidrag utbetalas för naturvård inom jordbruket skulle tvärtomskogsbruket beskattas extra.Det kan dock finnas anledning att diskutera skogsnäringens kostnads-ansvar för biotopskyddet. Eventuellt bör skogsnäringen som helhet ta ettansvar för finansieringen av biotopskydd. Detta bör diskuteras närmare medparter för skogsnäringen, stat och kommun.Pröva frågan om moratoriumEtt stort antal forskare har offentligt krävt ett femårigtmoratorium - dvs ett frivilligt avverkningsstopp för hotadenaturskogar under medan ersättningsfrågornakan lösas. Det är enligt forskarna nödvändigt att moratorietomfattar dels nyckelbiotoper, dels fjällnära skogar och delsövriga kvarvarande naturskogar. Dessa områden ska inte fåavverkas innan en genomtänkt plan förnaturreservatsavsättning utarbetats är deras tanke. Det finnsall anledning att pröva denna fråga.Det behövs framförallt snabba och positiva signaler från riksdag ochregering om att resurserna för framtida reservat på skogsmark kommer attöka väsentligt. föreslår för nästa budgetår att ytterligare35 avsätts utöver det regeringen föreslår. Denna frågautvecklas ytterligare i miljömotion.Sjöar, vattendrag samtÖstersjön och västerhavetHoten mot våra vattenekosystem utgörs framförallt avtillförseln av föroreningar. Sjöar och vattendrag hotas avförsurning, övergödning, tungmetaller och organiskamiljögifter. Ett stort problem när det gäller sötvatten är ocksåde omfattande regleringar som utförts. Det gäller bådesjösänkningar och reglering av älvar och åar för att utvinnavattenkraft. Dessa ingrepp har slagit ut många av degenetiskt unika lax- och havsöringstammar som är knutna tillenskilda vattendrag. Regleringen har också inneburit att del av strandfloran, bottenvegetationen och bottenfaunaneliminerats. Det är i detta perspektiv de sista outbyggdaälvarna ska ses. Därför kan inte accepteraytterligare utbyggnad av vattenkraft. Värdet av dessa fååterstående opåverkade ekosystem är oersättligt.Också västerhavet och påverkas i hög grad av övergödning ochmiljögifter. Utbredningen av döda bottnar och dåliga syrgasförhållanden istörre havsdjup har särskilt påverkat torskbeståndet.Hotade arter finns i både söt-, kust- och utsjövatten. I sötvatten kannämnas vårlekande siklöja och mal, i kustvatten smörbult och havsnejonögaoch i lax, ål och torsk. I är också tumlaren starkt hotad.En omfattande jakt decimerade detta beståndkraftigt. Därefter tog miljögifternas påverkan vid. Det största hotet ärvissa fiskemetoder.I enlighet med konventionen om biologisk mångfald ska tillse attden nu förekommande variationen av fisk- och skaldjurssamhällen, de nunaturligt förekommande fiskarterna samt den förekommande genetiskavariationen inom dessa arter, bevaras.Bevarande av biologisk mångfald isjöar och vattendragInför ej främmande arterMålsättningen inom fiskevårdsarbetet måste styras över frånatt i första hand vara inriktat på ökat uttag till att ocksåbevara den biologiska mångfalden. Ett exempel på problemär odling och spridning av för landet främmandearter/stammar/gener, som negativt kan påverka den naturligafiskfaunan och den biologiska mångfalden i övrigt. Somexempel kan nämnas att inplantering av sik har en tydligtendens att tränga bort den naturligt förekommande rödingen.Det är därför önskvärt att kompensationsutsättning ochförstärkningsutsättning av odlad fisk begränsas i så hög gradsom möjligt till förmån för insatser som stärker den naturligtreproducerande fisken.Inplantering av fisk i fisktomma sjöar är också ett stort problem. I dessavatten finns arter av kräftdjur etc som inte kan existera i fisk-sjöar. Dessa djur är livsviktiga för vissa simänders ungfåglar, ex vis alfågel.En översyn av gällande författningar med syfte att minska riskerna förspridning av för landet och regionen främmande fiskarter/stammar och andraorganismer behövs. Det är nödvändigt med större restriktivitet i dessa frågor.Restaurera förstörda livsmiljöerOmprövning av vattendomar för att garantera minitappningpå en för fisken acceptabel nivå, är en prioriterad åtgärd. Vidomprövning bör miljön i det reglerade vattendragetåterställas så att den biologiska mångfalden kan öka så långtdet är möjligt. Detta bör finansieras avvattenregleringsföretagen.Annan påverkan som stört vattendrag är täckdikning, flottledsrensning, mfl rensningsföretag. Genom återställnings- och biotopvårdsåtgärder kanmånga av dessa skadade vatten återställas till en ursprunglig nivå.Kalkning och åtgärder för att minska övergödning på sjöar är andra typerav åtgärder som måste fortgå i oförminskad utsträckning. Den föreslagnaneddragningen av anslaget till kalkningsåtgärder är helt oacceptabel. Iställetbör kalkningsverksamheten öka för att återställa skador i sjöar med visspåverkan som inte kalkas. Försurning och övergödning är detstörsta hotet mot den biologiska mångfalden i dessa ekosystem.Särskilt skydd för viktiga lokaler för unikafiskstammarOmråden som hyser genetiskt unika stammar av en fiskarteller hotade arter bör ges förstärkt skydd. Identifieradeskyddsvärda lokaler behöver pekas ut i den kommunalaöversiktsplanen och skyddas mot olika typer av negativpåverkan.Kust- och utsjövatten, hållbart fiskeÖstersjöns avrinningsområde omfattar inte mindre än 14länder med sammanlagt 85 miljoner människor. Av dessabor i städer. I en studie som utförts avBeijerinstitutet har man konstaterat att konsumtionen av fiskär betydligt större än vad förmår producera. Vårtsätt att utnyttja havsresurserna innebär att det egentligenskulle behövas 6-7 Östersjöar till.Det ligger i hög grad i fiskets eget intresse att de naturliga ekosystemenoch därmed den biologiska mångfalden bevaras. Den grundläggande prin-cipen för ett uthålligt fiske är att resursutnyttjandet inte överstigerekosyste-mens produktionsförmåga. Men övervägande delen av de ekonomisktbetydelsefulla bottenfiskbestånden i såväl som västerhavet exploa-teras på nivåer som överstiger det som kan ge ett optimalt, uthålligt fiske.Större kvantiteter fisk tas upp än vad som tillförs i form av rekryte-rande fisk.För exempelvis torsk har nytillskottet av ungfisk varit under genomsnittetunder . Detta på grund av misslyckad fortplantning till följd av fördåliga syreförhållanden i djupvattnen. Överfisket på torsk har medfört attantalet torskar i har minskat från 57 miljoner 1970till 8 miljoner 1994. Motsvarande siffror för Östersjötorsk är 550 miljoner1984 och 87 miljoner 1994. Då torsk har exempelvis sill i sin diet har dettainneburit att mängden sill/skarpsill ökat. Det är nödvändigt att internationelltverka för att kvoterna för fångst av torsk minskar tills dess att nytillskottetavungfisk radikalt förbättras.För den vilda Östersjölaxen är läget än värre. består av laxen iÖstersjön av odlad lax. Om inte ett tillfälligt internationellt fångststopp förlaxfiske till havs införs, är risken att den vilda laxen utrotas inom loppet avnågra år. måste med kraft verka för detta. Skall något laxfiske i överhuvud taget accepteras bör det endast omfatta kustnära fiske intill de älvardär odlad lax går till. Den vilda laxen har drabbats hårt av utbyggnaden avvattenkraft som gjort att den mist de flesta av sina lekbottnar. Till dettakommer föroreningar och den mystiska yngelsjukdomen M74. Det är dennasjukdom som är avgörande för behovet av ett fångststopp. Den genetiskavariationen hos vildlaxen är nödvändig för att att kunna upprätthållaodlingen av lax. Den odlade laxen är nämligen genetiskt mycket utarmad.Detta på grund av att man ursprungligen använde sig av endast ett fåtalindivider som avelsdjur. De program för bevarande av den vilda Östersjö-laxen som utarbetats av måste följas och ges politiskt stöd.Bifångsten i fisket, med olika typer av garn, utgör ett problem för flera avÖstersjöns däggdjur. Särskilt allvarligt är läget för tumlaren. Sättgarn förbottenlevande fisk svarar för av alla bifångster av tumlare. Under årenslopp har fiskeredskapen förbättrats så att bifångst av säl/ sälkutar minskatbetydligt. Fiskemetoderna för att undvika att tumlaren fastnar måsteutvecklas snabbt. I annat fall får vi räkna med att denna art utrotas. Idagbestår beståndet av tumlare endast av ca 1200 djur.En utveckling av selektiva fångstmetoder är ytterst angelägen.Fiskemetoder som störs av eller allvarligt skadar däggdjur ellerfåglar måste utvecklas. Dessutom måste fiskemetoder som medför oaccep-tabelt stora fångster av icke målarter, som ofta ger fångster som till storadelar utgörs av fisk eller skaldjur som inte uppnått laglig fångststorlek,upphöra så fort som möjligt.Marina reservatOm djur och växter ska ha en chans att överlevamåste fler områden skyddas. harpresenterat ett antal skyddsvärda kust- och havsområden.Helsingforskonventionen fick 1993 ett tillägg som medgeratt "naturreservat" ska/bör kunna inrättas i kust- och marinmiljö. WWF presenterade inför miljöministrarnas möte (de 9runt ) , ett förslag till skydd för 63områden runt . Detta förslag accepterades. Deområden som gäller för del bör förklaras förfredade. Skyddsplaner behöver utarbetas och övervakning föratt se till att skyddet efterlevs säkras.Kunskapen brister vad gäller förekomst och omfattning av nyckelbiotoperför fisk- och skaldjursbestånd och miljötillståndet i dessa. Parallellt medinrättandet av nu kartlagda värdefulla miljöer måste kartläggning ochinventering av livsmiljöer särskilt viktiga för fisk och skaldjur fortgå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en redovisning av Sverigesefterlevnad av , Bonnkonventionen,våtmarkskonventionen, fågelskyddsdirektivet och habitatdirektivet,2. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att det klartframgår att biologisk mångfald anges som ett intresse,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsnormer i den kommande ,4. att hos regeringen begär en utredning om hurkompensationsbiotoper kan användas som instrument i samhällsplaneringen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt i tätort,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt skydd för ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ur regeringens program för utveckling av ett ekologiskthållbart samhälle anvisa en summa pengar till tätortsnära jord- ochskogsbruk,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strandskydd,9. att hos regeringen begär en utredning för att finna principeroch metoder för hur en monetär värdering av biologisk mångfald kantillämpas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastrukturplanering,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ta lärdom av i arbetet för att skyddahotade arter,12. att beslutar om sådan ändring i naturvårdslagstiftningen attdet framgår att fridlysta arters habitat skall få ett skydd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utarbeta en svensk naturreservatsstrategi,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 5-procentsmålet måste bibehållas och ingå i utarbetandet av ennaturreservatsstrategi,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva frågan om ett femårigt moratorium för avverkning avhotade naturskogar,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införsel av främmande fiskarter/stammar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omprövning av vattendomar,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt skydd för viktiga lokaler för unika fiskstammar,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för att kvoterna för fångst av torskminskar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för ett tillfälligt fångststopp förlaxfisketill havs,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av selektiva fångstmetoder,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reservat.