mot · GK02A270 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningSveriges största problem är arbetslösheten. Den öppnaarbetslösheten har stigit till nivåer som fåtrodde var möjliga i . Den totala arbetslösheten ärännu mycket högre. kan nu fogas till den rad aveuropeiska länder som har en verklig arbetslöshet på långtöver tio procent.För är kampen mot arbetslösheten den allt överskuggandefrågan under överskådlig framtid. Gemensamt för väldigt mångasbedömningar är att utbildning spelar en nyckelroll i kampen motarbetslösheten. Förutom att en högre nationell kunskapsnivå kan leda tillhögre tillväxt utgör utbildning också ett måste för att många av dem somidag står utanför arbetsmarknaden skall kunna ta de nya jobb som kommer.Många talar också om vikten av ett livslångt lärande men det är färre somkonkret kan visa hur detta skall gå till. är det allt för många som heltenkelt inte har möjlighet att fortbilda sig, att ta en paus i arbetslivet förattbygga på sin kompetens, eller kanske till och med pröva sina vingar somföretagare. Denna motion handlar om att ge fler människor den möjligheten.Vi föreslår en möjlighet till att skattespara för kompetenshöjandeutbildning och ett slags "återlånerätt" ur det reformerade ATP-systemet föratt utbilda sig eller skaffa sig ett startkapital att investera i befintligtföretageller att starta ett nytt företag.Förslaget i korthet: Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet breddas till ett "pensions-och utvecklingssparande" där det blir möjligt att upp till en viss gräns taut pengar före pensioneringen för att möjliggöra kompetensutvecklingeller som startkapital i ett eget företag. Det avdragsgilla maxbeloppethöjs till ett basbelopp . Om de fackliga organisationerna vill breddaavtalspensionerna på samma sätt, möjliggörs det genom regeländringar. Individer bör ges möjlighet att låna av det allmännapensionssystemet för att använda till kompetensutveckling eller att startaett eget företag. Förslagsvis kan man få ta ut av sin årslön. Igengäld reduceras individens ålderspension med motsvarande belopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrättgenom sparande, antingen i en privat pensionsförsäkring eller genomökade avgifter till det reformerade ATP-systemet. Såsom studier avses heltidsstudier vid universitet, högskolor, gymnasiumoch komvux. Motsvarande gränser tillämpas redan av CSN i dagensstudiestödssystem. Arbetsgivaren får också upp till en viss gräns skjuta till medel till denenskildes utvecklingskonto. Avsättningen befrias från arbetsgivaravgift.Politik för kompetensSverige har kompetensproblemNya uppgifter från ()bekräftar åter att den svenska kunskapsindustrin i allt störreutsträckning väljer att förlägga produktion utomlands.Sverige har kompetensproblem. Detta borde inte komma somen överraskning för någon. Trots att problemen medarbetskraftens kompetensutveckling och andra delar av detstora komplexet kompetensförsörjning har debatterats ochutretts har alldeles för lite skett i praktiken.För varje år blir kompetensfaktorn alltmer avgörande för industrinskonkurrenskraft. Och det gäller inte bara sådant som datorer och läkemedel.Även för produkter som förefaller jämförelsevis enkla, som papper ellerstålplåt, avgörs affärsmöjligheterna allt oftare av kunskaps- och kompetens-innehållet.Det är också ett känt faktum att låg utbildning ökar risken för arbetslöshet.Folk- och grundskoleutbildade har i allmänhet betydligt högre arbetslöshetän gymnasie- och högskoleutbildade. 1990-94 ökade arbetslösheten iSverige med för högskoleutbildade mot drygt sju pro-centenheter för såväl folk- och grundskoleutbildade som gymnasieutbildade.Sverige tillhör de som har lägst andel i relation till 19-åringar som börjat en längre eftergymnasial utbildning. 1980 hade elvaländer med och i toppen högre andel studenter i eftergymnasialutbildning per 100 000 invånare än . hade ytterligarenio länder passerat i studenttäthet.Sverige har också en relativt låg andel examinerade från en längreeftergymnasial utbildning, räknat i relation till 23-åringarna 1991.Medelvärdet för var . I fråga om forskarutbildningen harbara ett enda av 15 undersökta lägre andel forskarexamina änSverige.Sverige har också en i förhållande till arbetskraften totalt mycket låg andelexaminerade tekniker och naturvetare. I samband med detta kan nämnas atttillväxttakten för den svenska högteknologiska industrin är mycket låg.Sysselsättningstillväxten i högteknologisk industri har förSverige varit minus medan 19 i genomsnitt legatpå plus 1,4 procent.Samtidigt är andelen svenska egenföretagare lägst inom hela OECD-området. Vi vet emellertid också om småföretagens stora betydelse förarbetstillfällena. Hälften av arbetskraften i det privata näringslivetsysselsättsi mindre företag.Det är viktigt att se sambandet mellan möjligheten att häva arbetslöshetenoch förutsättningarna för att skaffa sig en kompetenshöjande utbildning ochatt starta nya företag.Sammantaget är de eftersatta investeringsbehoven inom utbildnings-området sannolikt omfattande. Empiriska studier visar på att avkastningen påett års utbildning kan ge högre produktion per personoch år. BNP per capita ligger under OECD-genomsnittet.Det krävs en omfattande kompetensuppbyggnad hos stora delar av densvenska arbetskraften för att säkra möjligheter till bättre ekonomisktillväxt och minskad arbetslöshet. En arbetskraft som utbildar sig fler gångerfår bättre möjligheter att undvika arbetslöshet.Enligt vårt sätt att betrakta verkligheten har varje individ ett behov av attplanera och styra sitt eget liv och sörja för sig själv och sina närmaste. Detärviktigt att beslut om utbildning eller att försöka omsätta en idé om enproduktutveckling av något slag i praktiken inte bara förblir ouppnåeligadrömmar.Nuvarande system räcker inteEn av dem som ivrigt pläderat för större insatser förkompetenshöjning är Metallbasen . Han harträffande påpekat att i högkonjunktur anser man sig inte hatid att ägna sig åt kompetenshöjning och i lågkonjunktur harman inte råd. Iakttagelsen understryker vikten av ettlångsiktigt system för arbetskraftens kompetenshöjning.En näraliggande iakttagelse är att i lågkonjunkturer koncentreras insatsernatill arbetslösa. har gjort enorma utbildningssatsningarinom ramen för arbetsmarknadspolitiken och det är naturligtvis av flera skälbra. Men det räcker inte. Det är livsviktigt att också den del av arbetskraftensom har jobb har möjlighet att utbilda sig vidare.Företagsintern eller arbetsgivarfinansierad utbildning räcker heller inte.Det är inte säkert att en individ gör bäst nytta i det företag eller i denförvaltning han/hon just nu befinner sig.Det har förts en debatt om effekterna av satsningarna på vuxen-utbildningen. Även om det står klart att utbildning i många fall har hjälpt denarbetssökande till ett nytt arbete kvarstår bedömningen att resultatet av deinsatser som görs borde vara större. Fler borde få jobb efter avslutadutbildning. Aspekten blir särskilt viktig om regeringens planer på en ännukraftigare expansion av arbetsmarknadsutbildningen förverkligas. Vi tror atten del av lösningen ligger i att öka den enskildes engagemang i och ansvarför valet av utbildning. Många som läser på AMU eller på komvux medarbetsmarknadspengar ger uttryck för att de anvisats en utbildning som deinte upplever sig kunna säga nej till.När vi resonerat om olika lösningar har det varit viktigt för oss att hitta ettsystem där den enskilde individen spelar en mycket stor roll. Båda delarna avvårt förslag innebär därför betydande uppoffringar för individen men gerockså individen mycket stor makt över hur t ex kompetenshöjningen skakomma till stånd. Det kan tyckas hårt att behöva spara eller attuppmanas "pantsätta" ett pensionsår men det goda med sådana inslag är attindividerna mycket noga kommer att pröva de idéer han eller hon har innande påbörjar en utbildning eller försöker förverkliga en företagsidé.Vi anser inte att detta nya system ska ersätta det batteri av åtgärder somidag finns i arbetsmarknadspolitiken. Avsikten är inte att någon ska tvingasatt ta ut ett pensionsår i förväg. Men vi tror att det här systemet kan bli enmycket viktig komplettering till hittillsvarande åtgärder.Politik för företagandeOm ska bli en företagarnation krävs det en mycketgrundläggande kulturförändring. Hundratusentals människormåste känna att det är mödan värt att starta ett nytt egetföretag eller att investera för att ett redan existerande företagska expandera.Politikernas uppgift är att skapa de möjligheter, eller om man så vill, skapaoch öppna upp de livschanser som ger enskilda människor möjligheter atttesta sina idéer. Politikerna ska undanröja de existerande hinder som finnsför framväxten av ett nytt entreprenörskap och en ny företagarkultur.Enskilda människor måste få signaler från det omgivande samhället somsäger att de ska våga testa sina idéer.Nyckeln till fler jobb heter fler företagare. Det finns ingen annan faktor isvensk ekonomi som skulle betyda mer för tillväxten av nya jobb änetablerandet av fler företagare. Det finns en stor potential för att starta flerföretag i . gjorde en stor undersökning omsvenskarnas idéer om att starta nya företag. Det visar sig att omkring enmiljon svenskar går omkring med sådana idéer, givetvis mer eller mindrekommersiellt bärkraftiga. Detta är självklart en gigantisk potential.Förra valet sa vi i att det fram behövde skapasomkring en halv miljon nya arbeten i . Det var många som instämde.Vi vidhåller den uppfattningen och har mot bakgrund av regeringensbristande intresse för att häva arbetslösheten dessutom stärkts i denna vårövertygelse.Det är därför vi för fram mängder av idéer för att stimulera företagandet.Förslagen i denna motion passar in i en hel rad förslag som vi fört fram iriksdagen.Erfarenheten visar att bristen på startkapital ofta är det som avhållermänniskor från att starta eget. Ofta rör det sig om ganska blygsamma belopp.En intressant iakttagelse är att personer som fått ut ett avgångsvederlag oftastartar eget. Fenomenet finns beskrivet i litteraturen med exempel från USAdär officerare som går i pension mellan 45 och 50 får ett visst avgångs-vederlag. Andelen som startar företag i gruppen är anmärkningsvärt hög. "En årslön på kontot"Människor "mitt i livet" märker ibland att de måste börjaplanera för en ny start. Det kan handla om att de märker attskolkunskaperna inte längre räcker. Eller att det är dags attbyta jobb. Eller att de vill förverkliga idén om ett egetföretag.Den bakgrund vi tecknat i den här motionen visar att det är oerhört viktigtatt många människor som befinner sig i den här situationen får chansen ny start. får de sällan det. Alla möjligheter känns stängda. Det fattashelt enkelt pengar. "En årslön på kontot" är en dröm som ter sig ouppnåeligför de flesta. För många är önskan att äga sin bostad det livsprojekt somlägger beslag på allt sparande.Men så behöver det inte vara. Samhället och individerna har ett samman-fallande intresse när det gäller kompetensutveckling och småföretagande.Därför bör det offentliga genom regeländringar göra det möjligt förmänniskor - som själva är beredda att göra ytterligare uppoffringar - att fådessa nya chanser.Därför vill vi stimulera det enskilda, målinriktade sparandet. Det kan skegenom att det belopp som individen får sätta av som avdragsgilltsparande, och som sedan beskattas vid uttaget, höjs från 0,5 till 1,0basbelopp. Denna höjning beräknas - i en statisk beräkning - kostastatskassan omkring 900 miljoner kr.Men det tar tid att bygga upp ett eget kapital som motsvarar en årslön. Motbakgrund av den rekordhöga arbetslösheten och de övriga akuta problemen isvensk ekonomi har vi också sökt efter vägar som kan ge snabbare resultat.Det är därför vi föreslår ett slags "återlånerätt" i det reformerade ATP-systemet.I dag får det frivilliga pensionssparandet tas ut som beskattad pension närsom helst efter det att individen fyllt . Vi vill utsträcka denna möjlighettill att även gälla . Förutsättningen är att pengarna användstill kompetenshöjning eller som riskkapital i eget företag. För dem som äranställda skulle man kunna ge arbetsgivaren rätt att skjuta till ett belopp sombefrias från arbetsgivaravgift. Också för denna del måste i så fall gälla någonbegränsning, t ex 0,5 basbelopp per år.Utvecklingskontot kan administreras av banker och försäkringsbolag.Utbetalning av medel ur det allmänna pensionssystemet handhas av för-säkringskassorna.Vissa krav måste emellertid vara uppfyllda för att den enskilde medborga-ren ska få ta ut dessa pengar.Först och främst måste inbetalningar av ATP-avgifter ha ägt rum för denaktuella personen så att ett visst sparande har upparbetats. Det belopp somindividen får ut får vara högst en tredjedel av det belopp som betalats in förden personen.Under studieåret är det upp till individens eget ansvar att fullgöra utbild-ningen för att komma upp till 30 poäng under två terminer. För dessa studierska samma regler gälla som för övriga studerande inom universitet/högskola,komvux, folkhögskola eller motsvarande.Individen måste ha fyllt för att få ta ut sitt pensionsår. Dettamotiveras av att flera individer annars skulle skjuta upp sina ordinariestudier. De flesta som väljer att studera gör det . Dennagrundläggande utbildning finansierar de studerande genom studiemedel/låneller dylikt. Den kompetenshöjande utbildning som ska stimuleras med vårtförslag syftar till att höja kompetensen för vuxna yrkesarbetande ocharbetslösa individer. Trettioårsåldern förefaller i det perspektivet vara en bragräns. Dessutom har de allra flesta individer hunnit med att yrkesarbeta ettantal år innan de fyllt trettio och på det sättet redan avsatt en del pengar ipensions- och kompetenssparande. Övergångsregler för dem som befinnersig kring de trettio kan givetvis diskuteras.Förslagsvis ska den enskilde få ta ut av sin genomsnittsin-komst av de sista tre föregående yrkesverksamma åren. Väljer den enskildeatt utöver dessa av sin genomsnittsinkomst även ta av sin avtalsför-säkring och/eller sin privata pensionsförsäkring så kommer han/hon upp högre nivå. Som tidigare nämnts får arbetsgivaren skjuta till ett beloppupp till en viss gräns och befrias då från arbetsgivaravgift för denna del.Det sammantagna belopp som därmed får tas ut kan alltså bestå av:- Maximalt av en årsinkomst (genomsnittet ).-- av en årsinkomst från avtalspensionen.-- Ytterligare en andel från frivilligt pensionssparande.-Alla medborgare upp till ska omfattas av dennamöjlighet. Rätten att ta ut av sin pension ska intekopplas till om individen redan har en anställning eller ej.Syftet med den kompetenshöjande utbildningen eller investeringen i detbefintliga eller nya företaget är att höja sin inkomst eller att undvika enarbetslöshetsperiod. På detta sätt kan förslaget resultera i attpensionsinbetal-ningarna blir högre och att de samhällsekonomiska effekterna blir positiva iform av ett gynnat pensions- och kompetenssparande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utarbeta förslag till ett utvecklingskonto.