mot · GJ02Fi81 · 1996-05-02 00:00:00 — Kostnadsneddragningarna leder också tillpersonalminskningar i primärkommuner och landsting på 20-50 000 anställda beroende på om man skall tro på regeringens eller kommun-och landstingsförbundens bedömningar. Det är viktigt att notera att det finnsmycket stora skillnader i ekonomiska förutsättningar mellan enskildakommuner och landsting. I många fall krävs kostnadsneddragningar på för att nå upp till balanskraven i slutet av decenniet. Någrakommuner har så god ekonomi att de kan klara kraven utan ytterligareanpassning av sina kostnader.Miljöpartiets bedömningMiljöpartiet stöder regeringens förslag till lagfästaekonomiska balanskrav på primärkommunerna 1999 och pålandstingen . Sådana balanskrav är viktiga för attundvika att kommuner hamnar i ekonomiskatrångmål som skett i många fall . De kanockså allmänt öka förtroendet för den kommunala ekonominoch därigenom bidra till att pressa ner kommunernasupplåningskostnader. Utformningen av balanskravet därpensionskostnaderna föreslås beaktas enligt den s k blandademodellen förefaller också väl avvägt.Vi anser dock att balanskravet kommer att leda till alltför stora negativakonsekvenser för både kommunerna och samhällsekonomin i sin helhet omdet kombineras med de ekonomiska förutsättningar i övrigt som regeringenvill lägga på kommunerna. Gapet mellan behoven av och de ekonomiskaresurserna för kommunernas kärnverksamheter kommer att vara större än vadsom är möjligt att överbrygga med normal produktivitetsförbättring. Fortsattaneddragningar av såväl servicenivå som kvalitet kommer att bliofrånkomliga. Det är mycket olyckligt i ett läge när många verksamheterredan har svårt att uppnå en tillfredsställande kvalitet.Det är också mycket tvivelaktigt, från samhällsekonomiska utgångs-punkter, att minska sysselsättningen i kommuner och landsting medytterligare 20-50 000 anställda . Med dagens läge påarbetsmarknaden kommer detta med stor sannolikhet att leda till enytterligare påspädning av den redan höga arbetslösheten. Nettobesparingenför den offentliga sektorn som helhet blir härigenom mycket liten, kanskemotsvarande en fjärdedel till en tredjedel av de primära besparingarna mangör i kommunerna.Miljöpartiets förslagMiljöpartiets förslag innebär på flera punkter ekonomiskalättnader för kommunerna som gör det lättare att uppnå deekonomiska balanskraven med realistiska krav påproduktivitetsförbättringar.Genom att inte höja de avdragsgilla egenavgifterna 1997 och 1998urholkas inte kommunernas skatteunderlag. Även i övrigt ger vårt förslag tillskatteväxling ett positivt netto för kommunerna, vars verksamheter ärenergisnåla men lönekostnadsintensiva.Våra förslag när det gäller transfereringssystemen (bl a 80 procentsersättning med brutet tak i socialförsäkringarna samt bibehållnaregler för läkemedel och tandvård) innebär sammantaget en minskadbelastning på kommunernas socialhjälpskostnader. leder de tillhögre sjukvårdskostnader för landstingen och ett något lägre skatteunderlagfrån 1998 jämfört med regeringens förslag. Vårt förslag till en arbetstidförkortning till innebäratt de ändå ofrånkomliga kostnadsneddragningarna kan ske utan att denkommunala sysselsättningen behöver minska.Sammantaget beräknar vi att kommunernas ekonomiska förutsättningar(ökade intäkter, minskade kostnader) blir ca bättre 1997,4,bättre 1998 och 7 miljarder bättre 1999 jämfört medregeringens förslag. Av denna förbättring bedömer vi att kommunernakommer att använda ungefär hälften samt en fjärdedel1999 till att förbättra de ekonomiska resultaten. Återstoden kommer attanvändas till att dämpa neddragningen av konsumtionen med knappt tvåprocentenheter totalt . Det leder till att ca 20 000 jobb(utöver dem som tillkommer genom arbetstidsförkortningen) kan räddas kvari kommunerna jämfört med regeringens förslag.Begränsningen av utdebiteringenFörslaget att minska statsbidragen till de kommuner somhöjer sin utdebitering eller 1998 bör avvisas av såvälprincipiella som ekonomiska skäl. Förslaget innebär ipraktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernassjälvbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som enyttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot attkommunerna genom okontrollerade skattehöjningar riskeraratt allvarligt skada den totala samhällsekonomin. Någrasådana hot föreligger enligt vår mening inte . Det är baradrygt de förra skatterestriktionerna förkommunerna avskaffades. Att nu återigen införa restriktionerriskerar leda till att sådana blir mer eller mindre enrutinåtgärd, vilket helt urgröper grundlagens stadgande omkommunalt självbestämmande.Vi bedömer att de skattehöjningar som kan bli aktuella utan sanktionerkommer att vara mycket små. 1995 höjdes visserligen den genomsnittligakommunala skattesatsen i riket med beroende på höjningar i ett flertalstorstäder, som delvis fick ses som en reaktion efter det treåriga skattestoppetoch den exempellösa neddragningen av kommunernas inkomster under åren1992-1994. 1996 blev skattehöjningarna betydligt mer måttfulla ochstannade vid en höjning av medelutdebiteringen av . Detta är långtmindre än de skattehöjningar som genomfördes på statlig nivå.Alla kommun- och landstingspolitiker är väl medvetna om det pressadeekonomiska läget för kommuninvånarna och kommer i det längsta att dra sigför att höja skatten. Det finns ändå ett fåtal kommuner där skattehöjningar denärmaste åren kan komma att framstå som det minst dåliga alternativet.Förutom de tre kommuner som skall undantas enligt regeringens förslagfinns det också andra kommuner som drabbas av stora inkomstminskningartill följd av skatteutjämningsreformen och som dessutom kan ha en dåligekonomi i utgångsläget. Det finns också några kommuner och landsting somi utgångsläget har så dåligt resultat och soliditet att det kan bli mycket svårtatt med bara besparingar klara balanskraven till 1999 resp 2000. I någrakommuner förvärras problemen av kriser i de kommunala bostadsbolagen,som orsakar kommunerna stora kostnader till följd av ingångna borgens-åtaganden.Vi bedömer att med den allmänna återhållsamhet mot skattehöjningar somfinns hos kommunpolitikerna och med de lättnader för kommunerna som viföreslagit ovan är den föreslagna bestraffningen av kommuner som höjerskatten inte nödvändig. Sannolikt kommer skattehöjningarna under allaförhållanden att bli mycket små, kanske motsvarande en höjning avmedelutdebiteringen i riket i storleksordningen högst . Detta ärett pris som får accepteras för att bevara kommunernas självbestämmandeoch ge ett nödvändigt andrum till de allra hårdast utsatta kommunerna ochlandstingen.Konsekvenser ochberäkningarOffentligt sparandeNedanstående tabell visar effekterna av våra förslag på detsamlade offentliga sparandet. Ändringsförslagen påutgiftsområdena specificeras i tabell 1 i avsnitt 3. Ändrings-förslagen på inkomstsidan specificeras under punkt 5 nedan.Alla siffror är ändringar mot regeringens förslag räknat imiljoner kronor.Våra förslag beräknas medföra ett förbättrat offentligt sparande jämförtmed regeringens förslag.TabellEffekter på kommunsektornVi anser att välfärdens kärnområden, skola, omsorg och vård,skall prioriteras. Detta uppnås genom den förbättradeekonomiska ram för kommunsektorn som flera av våraförslag leder till. Nedan visas en analys av de viktigastekonsekvenserna för kommunsektorn av våra förslag.Effekterna kommenteras ytterligare i kapitel 5Kommunsektorn under rubriken .Alla siffror är ändringar mot regeringens förslag räknat i miljoner kronor.TabellEffekter av sänkt arbetstidVi föreslår att den lagstadgade normalarbetstiden sänks till35 timmar . Vi räknar med att detta följsupp genom avtal på arbetsmarknaden så attarbetstidsförkortningen i huvudsak är genomförd till år 2000.Detta får en rad ekonomiska konsekvenser för statensfinanser som i sina huvuddrag sammanfattas i tabellennedan. Den bygger på antagandet att arbetstidsförkortningensekonomiska konsekvenser på bl a skatteunderlag ochminskade kostnader för arbetslösheten hinner slå igenommed och på helåret 1999.Av tabellen framgår att vi föreslår att egenavgifterna inte höjs med enprocentenhet 1998 som regeringen har föreslagit och att avgiften sänks meden procent 1999. (Vi har räknat med att kommunerna får behålla den positivaeffekten på sitt skatteunderlag av den uteblivna höjningen 1998 men attstaten kompenseras för motsvarande effekt av den föreslagna avgifts-sänkningen 1999 genom exempelvis en avräkning på statsbidragen tillkommunerna.) Den budgetförsvagning detta medför minskas genom statensminskade utgifter till följd av den lägre arbetslöshet som arbetstids-förkortningen medför. Dessa lägre utgifter har i vårt förslag till utgiftstakpåverkat ramarna på utgiftsområdena 13 och 14. De lägre utbetalningarna avarbetslöshetsersättningar leder också till ett skattebortfall med drygt entredjedel av detta belopp (vilket regleras så att det belastar statskassan, intekommunerna).Alla siffror är ändringar mot regeringens förslag räknat i ,undantaget kursiverade som anger andelar.TabellEffekter på olika samhällssektorerTabellen nedan visar hur våra ändringsförslag på statensinkomst- respektive utgiftssida påverkar olikasamhällssektorer. Tabellen avser beräknade effekter det sistaåret , år 1999.Hushållens minskade behov av arbetsmarknadsersättning till följd avminskad arbetslöshet uppträder som en minuspost. stärkshushållens ekonomi genom främst sänkta egenavgifter. Omfördelningar skerinom hushållssektorn från hushåll som arbetar heltid och hushåll medgoda inkomster till hushåll med lägre inkomster och hushåll som arbetardeltid. Vi avser att i samband med höstbudgeten mer utförligt redovisakonsekvenserna för olika typhushåll.Den statliga konsumtionen minskar, främst beroende på besparingar inomförsvaret och till viss del också för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Kommuner och landsting förbättrar sin ekonomi. Detta används dels till ettförbättrat finansiellt sparande, dels till att begränsa minskningen avkonsumtionen, vilket borde betyda bättre vård, skola och omsorg.Industrin och transportföretagen tappar en del beroende på höjda miljö-och energiskatter. blir övriga företag som tjänsteföretag ochsnabbt expanderande näringar inom bl.a. miljö- och IT-sektorn vinnare.Detta är ett uttryck för det ökade förändringstryck som är nödvändigt inäringslivet för att skapa fler jobb med mindre åtgång av ändliganaturresurser.TabellBeräkningar av föreslagnaskatteförändringar m.m.Nedanstående sammanställning visar de förändringar avskatter och avgifter vi förutsatt vid beräkning av utgiftstakenoch för de riktlinjer vi presenterat för budgetpolitiken. Detrör sig dels om de förändringar vi föreslår med anledning avproposition 1995/96:198, dels den skatteväxling för miljöoch ökat arbete vi föreslår och dels de skatte- ochavgiftsförändringar vi beräknar och föreslår i samband medatt normalarbetstiden sänks /vecka 1998.Våra ändringsförslag i anslutning till prop 198 kommenteras i separatmotion med anledning av denna proposition. Förslagen om skatteväxlingkommenteras dels i avsnitt 2.3.3 ovan, dels i anslutning till motionen medanledning av prop 198. Beräkningarna om inkomstkonsekvenserna av enförkortad arbetstid kommenteras i punkt 3 ovan.Tabell HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de riktlinjer för den ekonomiska politikensom föreslås i motionen samt därmed avslår regeringens förslag i dettaavseende,2. att antar den i motionen redovisade beräkningen av deoffentliga utgifterna ,3. att fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten,a) för till ,b) för till ,c) för till ,4. att godkänner den preliminära beräkningen församtliga utgiftsområden i enlighet med vad som redovisats imotionen,5. att godkänner den i motionen redovisade beräkningenav utgifterna inom den kommunala sektorn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de indirekta ekonomiska förbättringarna förkommuner och landsting,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den växande miljöskulden och nödvändighetenatt minska denna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer aktiv miljöpolitik som drivkraft för enpositiv ekonomisk utveckling,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hushållens sparande,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer aktiv fördelningspolitik i statenssparande,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ökad självtillit som mål för denekonomiska politiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lägre realränta som mål för den ekonomiskapolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk kommitté för genomlysning avpenning- och valutamarknaden m.m.,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en grön skatteväxling,15. att hos regeringen begär förslag om lagstiftadeövergripande mål för i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslutsfattande om valutapolitisk regim,anslutning till m.m.,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svensk anslutning till ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett eventuellt framtida svenskt medlemskap iEMU,19. att beslutar att svenskt medlemskap i skallföregås av en folkomröstning,20. att hos regeringen begär en analys avmiljökonsekvenserna av konvergensprogrammet,21. att hos regeringen begär en plan eller ettåtgärdsprogram för minskad miljöskuld som del i fullföljandet avkonvergensprogrammet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre kontroll, prioritering och uppföljning avbidrag från Europeiska unionen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskad arbetslöshet genom sänkt arbetstid,lägre skatt på arbete och en satsning på gröna jobb,24. att hos regeringen hemställer om förslag tilllagstiftning om 35 timmars veckoarbetstid i enlighet med vad somanförts i motionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ till ett kontrakt med arbetsmarknadensparter om en arbetstidsförkortning till 35 timmars arbetsvecka,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besparingar inom polisväsendet,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besparingar för budgetåren 1997 och 1998 inompolisväsendet,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskat behov av militära utgifter och konse-kvenserna av en vidgad hotbild,29. att avslår regeringens förslag till besparingar inominternationellt bistånd,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enprocentsmålet för internationellt bistånd,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationell handels betydelse för u-länderm.m.,32. att avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m.,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om assistansersättningar,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fördelaktiga med ett s.k. brutet tak isjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen,35. att avslår regeringens förslag att sänkabostadstillägget för pensionärer,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgifter på kulturområdet,37. att hos regeringen begär förslag om ettgrundforskningsavdrag och dess användning m.m. i enlighet med vadsom anförts i motionen,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade resurser till åtgärder för förstärktutbildning m.m. för elever med specifika läs- och skrivsvårigheter,39. att avslår regeringens förslag att på tilläggsbudget /96 öka anslaget till ,40. att avslår regeringens förslag att på tilläggsbudget /96 öka anslaget till Flygtekniska försöksanstalten,41. att avslår regeringens förslag att på tilläggsbudget /96 anslå till Riksförsäkringsverketoch till försäkringskassorna för det nya pensionssy-stemet,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ansvar för kontroll avlivsmedelsprodukter från tredje land,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöstöd till jordbruket,44. att avslår regeringens förslag till besparingar påföretagshälsovård och avbytarverksamhet inom jordbruket,45. att beslutar att i enlighet med vad som anförts imotionen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96anslå till ersättning för viltskador utöver vadregeringen föreslår,46. att i enlighet med vad som anförts i motionen avslårregeringens begäran om bemyndigande att lämna utökad borgen ellergarantier till för anläggande av likströmskabel mellanSverige och ,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas kontroll av livsmedelsprodukterfrån tredje land,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av stöd från Europeiska unioneninom lantbruksområdet,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat anslag till fiskevården,50. att beslutar att tillföra ytterligare 15 miljoner kronortill Fiskevård för /96 och att detta finansieras genomianspråktagande av outnyttjade medel på anslaget B 11Miljöersättningar inom jordbruket,51. att avslår regeringens förslag att minska statsbidragtill kommuner som höjer sin kommunalskatt,52. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra kommunsektorns ekonomiskaförhållanden, t.ex. genom sänkta egenavgifter och andra åtgärder somförbättrar dess skatteunderlag.