mot · GK02Bo10 · 1996-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:34 Handelsändamålet i detaljplan, m.m. Samhällets planering skallinte utgå från bilägandeMiljöpartiet välkomnar regeringens föreslag som gerkommunerna - om särskilda skäl föreligger - möjlighet atthindra nyetablering av t.ex. externa köpcentra.Ambitionen att begränsa den totala vägtrafiken har Plan- och byggnads-utredningen i sitt delbetänkande (SOU 1996:52) angett som skäl för attförhindra nyetablering av externa köpcentra.Om vi ska uppnå miljömålet i konsumentpolitiken är det viktigt att hållbaralösningar etableras. måste hela samhället vara organiserat så attmiljöanpassade handlingsmönster blir självklara och enkla förmedborgarna/konsumenterna. För att åstadkomma detta krävs förebyggandearbete. Samhällsplaneringen är ett av de viktigaste instrumenten för att skapaförutsättningar för medborgarna att kunna välja en resurssnål och i övrigtmiljöanpassad livsstil.Kommuner och länsstyrelser har här en betydande roll, särskilt med tankepå uppdraget från om genomförandet av en lokalAgenda 21. Kommunerna ansvarar för översikts- och detaljplaner ochlänsstyrelsen arbetar med regionplanering i samarbete med kommunerna.Tillsammans har de stort inflytande över var bostäder, arbetsplatser ochaffärer m.m. lokaliseras samt över hur kollektivtrafiken utformas.Samhällets planering har avgörande betydelse för konsumenternasmöjligheter att ersätta bilen med andra transportmedel. Ett belysande exempelutgörs av hur handel med dagligvaror utvecklats under det senaste halvseklet.År 1950 fanns 83.000 butiker inom detaljhandeln. lades mångaav dem ned eller slogs samman till snabbköpsbutiker. fanns 8.000butiker för dagligvaror och en fjärdedel av dem var stormarknader, varuhusoch liknande.Resultatet av denna utveckling har blivit att konsumenterna nu tvingasanvända mer tid och färdas längre sträckor för att handla dagligvaror. Dettahar uppmärksammats i bl.a. "Klimatförändringar i trafikpolitiken" SOU1995:64.Utvecklingen där stormarknader för dagligvaruförsäljning etableras i s.k.trafikorienterade lägen fortsätter alltjämt. Dessa etableringar kan fungera somprispressare, men påverkar även konsumenternas inköpsrutiner ochkundunderlaget för befintlig närservice. Erfarenheter ute i landet visar tyvärrimånga fall att kommunerna saknar uttalade ambitioner för medborgarnasvaruförsörjning och för handelns lokalisering.Det finns en socioekonomisk dimension som sällan debatteras i dettasammanhang och jag tänker då på alla de människor som inte har tillgång tillbil. Det gäller framför allt ensamstående med barn och den växande gruppenäldre i samhället. Den lokala butiken är inte bara ett försäljningsställe, utanockså ofta en viktig mötesplats, för många kanske den enda dagliga kontaktenmed andra människor. Etableringar av stora matmarknader m.m. slår ut denlokala handeln och tvingar fram ett ökat transportberoende.Det är viktigt att också på andra sätt tillgodose medborgarnas intressen isamhällets planering. Kollektivtrafiken bör exempelvis utformas efterresenärernas behov och på miljöns villkor i högre grad. Möjligheten atttillhandahålla en bra kollektivtrafik är beroende av hur markanvändningenutvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betoningen på miljöskäl och sociala skäl vid preciseringen avhandelsändamålet.