mot · GK02Jo723 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningMiljösituationen i och är mycketallvarlig. Trots vissa insatser och politiskaöverenskommelser växer sig hoten mot den miljön iVästerhavet allt starkare. Döda havsbottnar, giftigaalgblomningar, övergödning, miljögifter i sedimentprov ochlåga syrehalter är exempel på detta.Varje år dumpas giftiga kemikalier i . 300-400 olikaämnen varav flera som är svartlistade hamnar i havet. En del är tungmetaller,andra är cancerframkallande. Dessa ämnen förs med strömmarna motSkagerrak och den danska och svenska kusten, från hela Nordsjöområdet.Nya hot mot ekosystem uppträder allt som oftast. Påsenare tid märks bl.a. de norska planerna på oljeprospektering i Skagerrakoch ökade radioaktiva utsläpp vid Dounreay vid den skotska nordkusten.Åtgärder måste vidtas både nationellt och internationellt. Ansvaret förhaven är en internationell angelägenhet som berör många länder. Överens-kommelser mellan länderna är därför nödvändiga. Detta får dock inte vara ettalibi för att vi själva i inte påbörjar detta arbete redan innan sådanaöverenskommelser finns.Miljökostnader måste alltid betalas - det går inte att smita undan notan.Frågan är bara vem som skall betala och när det skall betalas. Enligt våruppfattning måste varje generation ta sitt ansvar. Vi skall inte skjuta överproblemet till våra barn och barnbarn.Internationellt problemSkagerrak är nettomottagare av föroreningar från . INorska rännan, med ett djup , sedimenterasstora mängder material från södra och centrala Nordsjön.Haven har länge betraktats som gigantiska soptippar. Inte minst gäller dettaNordsjön.Föroreningarna i kommer från många olika håll. Föroreningarfrån förs norrut med strömmarna. Andra föroreningskällor är dekraftigt förorenade floderna i . Därtill kommeroljespill och andra utsläpp från oljefälten i . Tungmetaller ochkemikalier släpps ut i stora mängder från industrier i bl.a. England.Radioaktiva utsläpp från den stora nukleära anläggningen vidIrländska sjön har lett till att forskare kunnat påvisa förhöjda radioaktivavärden i både vatten och fisk utanför den svenska . Till dettakommer urlakning av kväve från jordbruksmark och skogsmark.Luftföroreningarna påverkar också havet. I vissa områden kommer denövervägande delen av föroreningarna via luften. Här är det främst biltrafikensom svarar för de största utsläppen. Dessutom förekommer dumpning avavfall och sopförbränning till havs. Som dessa fakta visar är det nödvändigtmed samordnade internationella åtgärder för att kunna lösa problemen.Arbetet med miljö förekommer i ett antal olika internationellafora. De viktigaste är Paris- och Olsokommissionerna samtHelsingforskommissionen liksom . Därutöver arbetarbåde FN- och EU-organ med miljöövervakning.Regeringen och riksdagsmajoriteten har uttalat att det internationellasamarbetet därför fungerar tillfredsställande. Vi delar dock inte denuppfattningen. En väsentligt bättre samordning av mål och insatser behövsom inte situationen skall förvärras ytterligare.Nordsjökonferensen fattar beslut om inriktningen och ambitionsnivån förmiljöarbetet i olika havsområden. Under Nordsjökonferensensrelativt korta historia (den första konferensen ägde rum ) har beslutenvarit relativt långtgående och förväntningarna högt ställda. Däremot har dekonkreta resultaten varit alltför magra.Efter tio år kan konstateras att nationerna inte förmått leva upp till sinalöften. När den ekonomiska tillväxten avmattades försvagades den politiskaviljan att förbättra havsmiljön.Mot den bakgrunden är det knappast förvånande att fjolårets konferensförsköt tidtabellen för de halveringar och i vissa fall 75-procentigaminskningar av närsalter och miljögifter, som man skulle ha åstadkommit till1995. är målet ställt till år 2000.För att effektivisera arbetet behövs bättre samordning av de insatser somgörs liksom av de ytterligare insatser som behöver göras. Därför bör enNordsjökommission inrättas som tar ett samlat grepp över miljösituationen iNordsjön, inklusive och , och där samtliga berördanationer deltar. Genom en sådan kan nödvändigahelhetsgrepp tas för att förbättra miljösituationen i . Riksdagenbör därför uppdra åt regeringen att ta initiativ till bildandet av enNordsjökommission.Radioaktivt avfall frånDourneay, () har planer påutökad behandling av radioaktivt avfall med ökaderadioaktiva utsläpp som följd vid Dounreay.Det finns anledning att mycket kraftfullt kritisera UKAEA:s planer. I en tiddå man på de flesta områden försöker minska avfallsmängderna är detspeciellt oroande att UKAEA vill öka sina radioaktiva utsläpp. Utsläppeninnebär mycket allvarliga hälsorisker och är ett hot mot hela det ekologiskasystemet i Västerhavet.Utsläppen vid Dounreay, som ligger vid den skotska nordkusten, sker tillvatten i direkt anslutning till . Genom havsströmmar passerar iprincip allt vatten från genom . De radioaktiva utsläppenkommer genom havsströmmarna att föras till den svenska mednegativa konsekvenser för hälsa, miljö, turism, fiske osv som följd.Den planerade utökningen av bearbetningen av radioaktivt avfall kankomma att ske med avfall från . Transporterna av detta avfall måsteske med fartyg antingen via eller . Riskerna medfartygstransporter är uppenbara. En olycka i eller //kan innebära svåröverskådliga hot mot hälsa och miljö.Sverige måste kraftfullt agera mot UKAEA:s planer. Frågan är avinternationellt intresse eftersom den utsätter andra länder för miljö- ochhälsorisker och radioaktiva föroreningar. måste därför agera både iaktuella internationella fora och direkt mot den brittiska regeringen.Oljeutvinning i SkagerrakNorges planer på oljeutvinning i är ett allvarligthot mot hela miljö och de känsligaekosystemen. Särskilt utsatt blir och hela densvenska västkusten.Oljeutvinning i stor skala stör den miljön. Även vid s.k. normaldrift sker utsläpp av mindre mängder olja och dessutom finns naturligtvisrisken för stora utsläpp genom olyckshändelser. kan dessutom, tillskillnad från och , vara istäckt och någon fungerandemetod för oljebekämpning i istäckt hav existerar inte.Ett större utsläpp i denna känsliga miljö får oöverskådliga ekologiska ochekonomiska konsekvenser för den ekologiska balansen. Fisket blir för långtid utslaget.Genom ett kraftfullt agerande från den förra regeringen har det tänktaområdet för undersökningsverksamhet begränsats. Dessutom skall den norskaregeringen genomföra en utredning om miljöeffekter av kemikalieutsläppinnan slutligt beslut fattas. Ett sådant beslut kommer att fattas under 1997.De åtgärder som vidtagits från norsk sida är dock klart otillräckliga. HelaSkagerrak måste undantas från exploateringsverksamhet. bördärför uppdra åt regeringen att i internationella fora och i direktkontakter medden norska regeringen verka för ett förbud mot oljeprospektering ocholjeutvinning i hela . bör också begära att en internationellkommitté tillsätts i enlighet med Helsingforskonventionen.De svensk-norskagränsvattnenVattenkvaliteten i norra kustområde är fortsattdålig. Detta är till stor del beroende på utsläpp från norskasidan.Den största föroreningskällan är Glomma, som är längsta och mestvattenförande älv. Glomma kan liknas vid en jättelik kloak. Träförädlings-industri, kemisk industri, livsmedelsindustri och andra verksamheter svararför stora utsläpp av tungmetaller, syror, oljor, organiskt material ochnärsalter. Till detta kommer kloakutsläpp från tiotusentals människor som gåri stort sett orenat ut i älven. Undersökningar av forvannforskning har klarlagt att ett område i ochutanför Glommas mynning är starkt förorenat och ett ännu större område ärklart påverkat.Regeringen bör ta upp denna problematik i överläggningar med den norskaregeringen i syfte att minska de norska föroreningarna i de svensk-norskagränsvattnen.Tidsinställda miljöbomberUtanför den svenska och den norska sydkustenfinns mängder av gamla vrak, i första hand från andravärldskriget, som innehåller stora mängder olja, stridsgas ochandra kemikalier.I och områdena utanför ligger minst 28 rostande fartygsvrakfrån . Efter hand som vraken rostar sönder kommer olja attläcka ut i vattnet. Dessa oljeutsläpp kommer att ställa till mycket stor skadaför bl.a. fisket. Beträffande den tyska kryssaren , som innehöll ca1 olja, har man från norsk sida genomfört en framgångsrik insats föratt tömma den på bunkerolja.Dumpning var ett sätt att göra sig av med olika typer av kemiskastridsmedel efter krigsslutet. Utanför i ligger10 sänkta fartyg lastade med senapsgas. Rakt väster om utanförBohuskusten ligger nio rostande fartyg lastade med gas-bomber. Dessa fartyg sänktes efter , av de allierade, sedande fyllts med granater innehållande bl a senapsgas, tabun, fosgen och sarin.Stridsgasen har således legat i havet . Fartygsplåten rostar ochskroven kan brytas sönder av strömmar. Inte minst för yrkesfiskarna innebärdetta ett allvarligt hot.Dessa omkring vrak utgör tidsinställda miljöbomber somkan hota hela det ekologiska systemet i och ställa till stor skada påden svenska och den norska sydkusten.Den hittillsvarande strategin beträffande dessa hot är att avvakta och se vadsom händer. Vi menar att detta är en alltför passiv och dessutom mycketriskfylld strategi. Offensiva insatser måste till i stället.Det brådskar med insatser för att inte katastrofen skall bli ett faktum. Enarbetsgrupp inom HELICOM har kartlagt dumpade stridsmedel i Östersjönoch samt i Måseskärsområdet i . måste agerapådrivande i detta arbete för att få till stånd en beredskapsplan i syfte attmotverka risken för att dessa giftgaser kommer i kontakt med det känsligaekologiska systemet i området. Bunkerolja som finns i vraken måste ocksåbärgas innan den läcker ut i vattnet.Minska kvävetillförselnKvävetillförseln till havet är den största orsaken tillövergödning. En stor del av kvävet kommer via luften frånbl.a. bilavgaser och sjöfarten. Jordbruks- och skogsmarkläcker också kväve, liksom kommunala reningsverk.Utsläppen av kväve till luften måste minska. Det gäller dels från stationäraindustri- och förbränningsanläggningar, dels från vägtrafiken. Genom attställa långtgående krav på bättre reningsutrustning och miljövänliga bränslensamt genom en kraftfull satsning på järnvägstrafiken kan trafikenskväveutsläpp minskas. En snabb upprustning av de västsvenska järnvägs-förbindelserna till är nödvändig för att bl.a. kunna minska denomfattande godstrafiken på landsvägen.Den intensiva sjöfarten i Skagerrak-Kattegatt-området ger också storakväveutsläpp som ställer krav på gemensamma nordiska insatser. Det behövssamordning och överenskommelser mellan de berörda länderna för att minskautsläppen av kväveoxider från färjorna, bl.a. att de bör förses med katalytiskavgasrening.Våtmarker är utmärkta reningsanläggningar som förhindrar kvävet att nåhavet. Befintliga våtmarker måste därför bibehållas och nya, konstgjordavåtmarker tillskapas. Statsbidrag för skapande av våtmarker bör införas.Jordbrukets avgifter på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel kananvändas för detta ändamål.SoporNedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i och länoch i har mycket stora natur- och friluftsvärden ochär mycket viktigt för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från hela påvästkusten.Genom den strömsättning som finns i och är problemetmest akut i norra och mellersta , men även övriga delar avvästkusten drabbas hårt. Den absoluta merparten av skräpet kommer frånandra länder, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten i Nordsjön.Detta framgår tydligt av undersökningar som gjorts på flera platser.Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall från sjöfarten, oljefat ochvrakved.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilliga för att hållastränderna rena. Även om en stor del av arbetet utförs på ideell basis, av t.ex.skolklasser, drabbas berörda kommuner av stora kostnader. Totalt rör det sigom många som skattebetalarna i kustkommunerna får skjutatill för att hålla stränder och vikar nödtorftigt rena från skräp så attturisternaskall kunna njuta av stora rekreationstillgångar - sol och bad.Under senare år har genomförts strandstädning i med hjälp avarbetsmarknadsresurser. Dessa insatser har varit mycket värdefulla och storamängder skräp har samlats in. Tyvärr är dock en sådan aktivitet inte avbestående värde. Vikarna fylls snart med skräp igen. Strandstädning måstedärför vara en kontinuerligt pågående verksamhet.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassade som riksintressantaför naturvård och friluftsliv. Därför bör det vara självklart att staten tar sin delav kostnaderna för att hålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas förjust turism och friluftsliv.Det internationella arbete som bedrivs inom detta område inom ramen förOslo- och Pariskonventionerna (Osparcom) är vällovligt och kan förhopp-ningsvis medverka till att mängden sopor i havet minskar på sikt.Detta är dock inte tillfyllest utan ett särskilt statsbidrag för strandstädningiBohuslän och bör därför införas. Stödets administration börhandläggas av de berörda länsstyrelserna och finansieras inom aktuelltutgiftsområde.Musselodlingar -reningsverkFör att minska övergödningen i kustvattnen kanmusselodlingar i stor skala utnyttjas. När musslorna filtrerarvatten tar de upp olika slag av närsalter.Genom att odla musslor från flottar får man en sorts tredimensionelltreningsverk som sträcker sig från ytan ned till 8-10 meters djup.När musslorna filtrerar vatten tar de upp mikroskopiska alger och även denäringsämnen som finns i algerna, d.v.s. kväve och fosfor, utan att musslornapå något sätt tar skada. Under musslorna samlas avfall som också innehållerkväve och fosfor. Genom att pumpa upp detta slam finns ytterligare enmöjlighet att komma åt övergödningen.Försöksverksamhet i stor skala bör omgående inledas tillsammans mednäringens intressenter i ett par lämpliga fjordar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ för bildande av en ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om UKAEA:s planer på hantering av radioaktivt avfall vid Dounreay,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oljeutvinning i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de svensk-norska gränsvattnen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dumpade stridsmedel och sänkta fartyg från ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskad kvävetillförsel till ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidrag till strandstädning i och ochHallands län,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om våtmarker,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskade kväveoxidutsläpp från färjetrafiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om musselodlingar för att minska övergödningen i kustvattnen.