mot · GK02K213 · 1996-10-07 00:00:00 — De framtida svenska valen skall utgå ifrån ett partival, mentill detta kommer det att finnas utökad möjlighet attpersonrösta. I 13 kap. 1 § första stycket regeringsformen, stårdet numera följande.Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val skerröstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst.Försöksverksamheten med personval har ägt rum dels i sju kommunervid kommunfullmäktigevalet , dels i hela landet vid valet till Europa-parlamentet 1995. Nominerings- och valrättskommittén, som har haft iuppdrag att utvärdera de senaste valen, drar en mycket skrämmande slutsats,nämligen att: systemet framstår nu med strykningar, tillskrivna kandidateroch obegränsat antal namnlistor, som så komplicerat att det är svårt attöverblicka för de enskilda väljarna. (SOU 1996:66).Olof , professor i statsvetenskap skriver på DN debatt den 1september 1996: Även en intresserad professor i statsvetenskap har svårt attförstå vallagens alla regler om parallella listor, strykningar,tillskrivniningar,personvalsspärrar, nomineringskrav, skydd för anmälda kandidater, 90 000-sedlar, invalsordning, dubbelvalsavveckling, ersättarsystem, den absolutarangordningens princip, d`Hondt-Phragmén-beräkningen och gruppbaseradelistbegrepp.Petersson menar att orsaken till det nuvarande röriga valsystemet beror påatt valsystemet lappats och lagats, att allt fler önskemål har lagts tillvarandra. Han är vidare av uppfattningen att ingen har velat eller kunnatöverblicka den samlade effekten av alla regler. Det torde finnas behov av enkomplett översyn av vallagen.Enligt Nominerings- och valrättskommitténs undersökningar kan manförklara en stor del av det låga valdeltagandet vid Europaparlamentsvalet1995 med valsystemets konstruktion. Nästan var tredje icke-röstande, harangivit valtekniska skäl som orsak till att de avstod från att rösta.Utredningen föreslår förvisso en rad förändringar för att göra person-röstningen mindre komplicerad, dessa förändringar kommer dock, ironisktnog, att kosta en hel del i väljarnas valfrihet. Bl a föreslås ett avskaffandeavväljarnas rätt att stryka namn samt en inskränkning av den fria nominerings-rätten.Personvalssystemet har också en annan mycket allvarlig konsekvens, sombl a SNS demokratiråd påpekar i sin senaste demokratirapport, nämligen atten personfixering ytterligare kan försvaga partiernas ställning. Dessutomkan, p g a 8-procentsregeln, en minoritet av ett partis väljare tillsättakandidater på valbar plats utan att det finns stöd för dessa kandidater hos enmajoritet av partiets väljare. Internationella erfarenheter, bl a från ,, och , visar att kvinnor systematisktmissgynnas i ett system med starka personvalsinslag.Erfarenheterna av personvalet är inte alltför positiva. Visserligen harrelativt många kryssat för en kandidat, men eftersom personrösterna ändågått till de kända politikerna överst på listorna har personvalet inte gettnågonbetydande effekt. Risken finns att själva valsystemet kommer att förstärkadet politiska misstroendet som börjat etablera sig. I präglad avmisstroende till oss politiker skall väljarna ställa oss till svars i ettobegripligtvalsystem.Det finns stora risker att valdeltagandet vid val kommer att sjunkadrastiskt mot vad vi är vana vid att se i , detta kommer naturligtvis attfå allvarliga konsekvenser.Tyvärr har vi som nämnts inledningsvis låst fast i regeringsformen att detskall finnas en möjlighet för väljarna att avge särskilda personröster. Dettamåste vi ändra på! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ett svenskt valsystem därmöjlighet att avge särskild personröst inte ingår.