mot · GK02Fi206 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är osshelt främmande att betrakta hushållens sparande som ett hot motsamhällsekonomin. Tvärtom utgör ett högt och stabilt hushållssparande engrundförutsättning för att medborgarna skall kunna styra och ta ansvar försin egen ekonomi och därmed känna ekonomisk trygghet.Syftet med den moderata sparpolitiken är att skapa ett generellt gott klimatför privatsparande, med regler och skatter som är internationelltkonkurrenskraftiga.Att staten uppmuntrar och underlättar enskild förmögenhetsbildning skallockså ses som ett led i en politik syftande till att ge hushållen möjligheterattta en del av det ansvar för den framtida tryggheten som åvilar detallmänna. Uppgiften kan också beskrivas som att det gäller att öka detpersonliga ansvaret och grundlägga goda vanor.Vi föreslår därför nedan en modell med tre olika sparformer för attstimulera ett långsiktigt bundet privat sparande över livscykeln. ärSverige i en internationell jämförelse ett land med dåligt sparklimat. För detförsta vill vi stimulera ett ungdomssparande genom att införa ett startkontodär föräldrar och anhöriga kan bidra med gåvor men där också ungdomarnakan spara en del av sina inkomster från t.ex. extrajobb. För det andra vill viinföra ett medborgarkonto där medborgarna ges möjlighet att bygga upp ettbuffertsparande. Uttag från kontot kan t.ex. göras för att täcka inkomst-bortfall orsakat av sjukdom eller arbetslöshet. För det tredje vill vi återgåtillde mer gynnsamma regler som gällde för privat pensionssparande före valet1994.Vi vill dessutom återgå till de regler som gällde 1994 för sparande i aktieroch andra värdepapper.Slutligen vill vi stimulera företagens möjligheter att via vinstandelar ellerandra system göra medarbetarna till delägare i företaget.TrygghetssparandeStartsparandeAtt premiera långsiktigt bundet sparande hör till de viktigasteåtgärderna för att öka hushållssparandet. Vi vill därförföreslå införande av ett startsparande för barn och ungdomar.På konton, som är spärrade för uttag intill , skallföräldrar och släktingar kunna sätta in upp till ettvisst belopp, t.ex. . Vidare kan ungdomarsinkomster från feriearbete o.dyl. föras in på kontot. Någontyp av tak får övervägas. All avkastning på kontot bör varaskattefri medlen inte får disponeras. På dettasätt kan barnen ges en trygg start i vuxenlivet.Vid ålder upplöses startsparkontot och pengarna kan användas fört.ex. utbildning eller bostad. Möjligheter ges också att överföra hela ellerdelar av startsparandet till ett medborgarkonto.MedborgarkontoPå grund av den socialdemokratiska skatte- ochbidragspolitiken ökar antalet medborgare som inte kan levapå sin lön. Redan små förändringar av de kollektivabidragssystemen som att flytta fram utbetalningen avbarnbidraget resulterar i att många tvingas uppsökasocialkontoren för att ansöka om socialbidrag. Dennadrastiska följd av en marginell besparing visar med stortydlighet att många medborgare lever med ytterst småeller inga marginaler.För att skapa möjligheter för medborgarna att själva parera inkomstbortfallvid kortare sjukdom eller arbetslöshet föreslår vi att möjligheten att spara iett medborgarkonto införs. Behållningen på ett sådant konto vid denyrkesverksamma periodens slut kan sedan användas för pensionsändmål.PensionssparandeMarknaden för pensionssparande och pensionsförsäkringarhar utvecklats . Konkurrensen har ökat ochdet finns ett betydligt större urval av olika alternativ änför bara . Denna utveckling mot nya och merindividuellt anpassade försäkringsformer ochdistributionskanaler kommer säkerligen att fortsätta, inteminst som en följd av internationaliseringen.Det nya ATP-systemet, som enligt överenskommelsen mellan Socialdemo-kraterna och de borgerliga partierna skall vara i kraft , innebärattden enskilde kommer att vara bättre informerad om sitt pensionssparande äni dag. Därmed kommer också rationella beslut att kunna fattas om deeventuella pensionsförsäkringar som därutöver kan vara aktuella i varjeenskilt fall.Den växande insikten om att ATP-systemet inte kommer att ge den statligtutlovade tryggheten, skapar en klar möjlighet till ett ökat långsiktigt sparandei . Många blivande pensionärer vill säkert öka sin trygghet och bättrapå sin framtida pension med ett privat tillskott.Under 1994 infördes ett individuellt pensionssparande (IPS) i bank som,under förutsättning att det var bundet i räntebärande papper och aktier, ficksamma gynnade skatteställning som försäkringssparande.De senaste kraftiga höjningarna av skatt på sparande men också denkonfiskatoriska engångsskatt på pensionsspararnas pengar som en tidigaresocialdemokratisk regering gjorde sig skyldig till innebär att det finnsmånga pensionssparare som ser som ett alltför riskabelt land attplacera sina framtida pensionspengar i. Detta är illavarslande. Ett långsiktigtsparande i är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Sparandetbehövs för att få till stånd investeringar, för att försörja företag medriskkapital och för att bygga upp små som stora familjeförmögenheter som isin tur är en förutsättning för fler familjeföretag. Det är därför alarmerandeatt så mycket av pensionssparandet nu sker utomlands.Även om är medlem i EU kommer det inte att sparas ochinvesteras i om inte villkoren är lika bra eller bättre än EU-snittet.Enregering med förankring i det förflutna och klara svårigheter att skilja på mittoch ditt riskerar att driva svenskt kapital utomlands.I motion 1996/97:Fi407 föreslår vi att skatten på avkastningen påpensions- och kapitalförsäkringar sänks successivt till och attavdragsbeloppet återställs till den omfattning det hade innan Socialdemokra-terna reducerade det.Marknaden för livförsäkringar är fortfarande jämförelsevis stel i Sverige.Det sammanhänger med att alla livbolag måste vara ömsesidiga. När det inteföreligger något vinstintresse, blir det inget incitament till förnyelse.Konkurrensen skulle öka, om den traditionella livförsäkringsrörelsen fickdrivas i aktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk.I dag utgår alla bolag från en kalkylränta på , vartillkommer möjligheten till återbäring. Utomlands är det vanligt att bolaget istället erbjuder en garanterad ränta på exempelvis . Bliravkastningen på gjorda placeringar mindre, får bolaget stå förmellanskillnaden, medan det får behålla den om avkastningen blir större. Iförening med fördelaktiga återlåneregler har detta visat sig vara en attraktivsparform i bl.a. USA.Det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte lagt fram en propositionom en ny försäkringsrörelselag trots att en sådan utlovades redan hösten1995. Frågan är utredd och remissbehandlad. Denna långa fördröjning harinneburit allvarliga hinder för svenska försäkringsbolag att anpassa sinverksamhet till såväl EU-direktiv som internationella förhållanden överhuvud taget. Regeringen bör därför förelägga förslag till enny tidsenlig försäkringsrörelselag.Unit-link-försäkringarna erbjuder numera ett varierat utbud av placerings-möjligheter. En annan önskvärd modell vore ett sparande med sikte påförvärv av bostad i samband med övergången från yrkesverksamhet tillpensionärstillvaro.Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda de närmare detaljernaför det ovan skisserade trygghetssparandet och återkomma till medförslag.AktiesparandeI dag äger varannan svensk aktier, antingen genom direktägande eller genom någon typ av aktiefond. Närmare vartredje vuxen svensk äger andelar i någon typ av aktiefondoch nästan lika många äger börsnoterade aktier. Bara under1994 ökade det svenska aktiesparandet med cirka 500 000personer. Det innebär sammantaget att cirka 3,8 miljonersvenskar är aktieägare i någon form.Som framgått ovan av Aktiespararnas jämförande undersökning av dettotala skattetrycket på långsiktigt aktiesparande i 21 , inklusiveSverige, är det svenska samlade skattetrycket på långsiktigt aktiesparandecirka av totalavkastningen jämfört med för deövriga 20 länderna.I motion 1996/97:N269 föreslår Moderata samlingspartiet att dubbel-beskattningen av aktier avvecklas och att skatten på realisationsvinster sänksfrån 30 till 12,5 procent.VinstandelarDagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommeratt kännetecknas av ett närmare samband mellan denenskilde anställde, arbetets organisation och genomförandeoch företagets framgång. De anställda kommer att ha ettstörre personligt ansvar för arbetsuppgifterna och resultatet.Det är då också rimligt att de skall kunna få del av företagetsvinst.Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt ellerenskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst.Härigenom blir medarbetarna direkt delaktiga i företagets resultat. Genom attpå detta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan avsamhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar ochintresset för fortsatt sparande kan stimuleras.För Socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. De rubbarförutsättningarna för den övergripande ambitionen att utjämna inkomster. Deleder till enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed motarbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn.Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte attförsämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra dem dyra förarbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren.Moderata samlingspartiet har konsekvent motsatt sig sådana försämringar.I stället hävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras t.ex.genom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidareborde övervägas möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarnasom inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. De förslag som vi under våren1987 framförde och sedan upprepat har samma aktualitet , varför vianser att regeringen bör återkomma med förslag till stimulanser avföretagsanknutna vinstandelssystem.1992 slopade den borgerliga regeringen de sociala avgifterna på vinst-andelar. Den socialdemokratiska regeringen föreslår nu att dessa återinförs.Vi motsätter oss detta förslag.Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet attspara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellanmarknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslårskattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annanbegränsning än att köpen skall ha skett på samma ekonomiska villkor somtillämpas för utomstående. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparandet,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det reformerade ATP-systemet,24.5. att hos regeringen begär en utredning omtrygghetssparande i enlighet med vad som anförts i motionen,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ny försäkringsrörelselag,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkoren för aktiesparande,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vinstandelssystem och anställdas möjligheter attaktiespara i det egna företaget..11FStockholm den 19 september 1996Lars ()()()()Per ()()()Tom ()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.Gotab, 1996