mot · GJ02Jo32 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden Inledning"Jag var nu kommen på fjällen. Alltomkring mig lågo desnöiga berg, jag gick på snön såsom på starkaste vintern.Alla de rara örter jag förr sett och fägnat mig av, gåvos härsom uti miniatyr; ja dessutom så många, att jag själv fasadeoch tycktes mig få mer än jag bestyra kunde. "resa 1732.Mycket har förändrats i de svenska fjällen sedan vonLinnés besök. Naturen i den svenska fjällvärlden utnyttjasidag på olika sätt som inte är förenliga med en långsiktigthållbar utveckling. Det råder också intressekonflikter mellanolika anspråk. Fjällmiljön har varit och är hotad av mångaexploatörer. har utbyggnad av vattenkraften,utvinning av mineraler och fjällnära skogsbruk debatterats.Vattenkraftsutbyggnad har för övrigt återigen aktualiseratsav att kommun vill köpa fallrättigheterna förSölvbacka strömmar av staten. harproblemen orsakade av skoterkörning och rennäringuppmärksammats allt mer.Vi anser att det är positivt att det nu tas ett samlat greppom miljön i våra fjällområden. Förslagen i propositionen utgör en början moten hållbar utveckling i landets fjällområden.Fjällnatur och biologiskmångfaldNaturen i fjällen bjuder på en stor variation. Vegetationenvarierar i höjdled mellan barrskog, fjällbjörkskog och kalfjällutan skog. Stora lokala skillnader i bl.a. topografi ochutsatthet för nederbörd och vind bidrar till att det finns ettstort antal vegetationstyper. Vegetationen växlar frånkrypande växter och lavar till ängsvegetation.Fjällnaturen är mycket känslig för slitage. Hedarna, där lavardominerar, är mycket känsliga för mekanisk påverkan, t.ex.tramp. Våta marker och sluttningar får lätt markskador då deutsätts för slitage.En tredjedel av arter finns i fjällen. I de övre delarna avfjällbjörkskogen och på kalfjället finns ca 560 kärlväxtarter, 320 mossor ochdrygt 600 lavar. Ett par dussin av växtarterna betecknas som sällsynta. Endastca 120 svamparter är kända i den svenska fjällvärlden, men den låga siffranberor sannolikt på att svampfloran i fjällen är mycket ofullständigt undersökt.Av de närmare 70 vilda däggdjursarter som uppträder i finns ca 21 ifjällandskapet. Fjällämmel, fjällräv, järv och myskoxe finns nästan bara ifjällen. Ett sjuttiotal av fågelarter vistas i fjällen och 18 arterfinnsbara där. Exempel på fjällevande fåglar är fjälluggla, fjällabb, blåhake ochjaktfalk. För femton fågelarter utgör de svenska förekomsterna i fjällenväsentliga delar av hela bestånd.Artdatabanken vid gör listor över hotade arteri sex olika hotklasser s.k. rödlistor från akut hotande till hänsynskrävande.Artdatabanken anger att 7 ryggradsdjur, 23 växtarter och 50 mossor som ärfjällberoende är rödlistade. Man ska då ha i minnet att kunskaperna om hotenmot ryggradslösa djur samt lavar och svampar i fjällen är ofullständiga.Propositionen behandlar inte i någon större utsträckning de internationellakonventioner till skydd för biologisk mångfald som skrivit under.Bernkonventionen, som är ratificerad av , ställer krav påbiotopskydd och konventionen om biologisk mångfald, som antogs i deJaneiro 1992, anses som en milstolpe i skyddet av biotoper och arter. Sverigelever inte upp till förpliktelserna i dessa konventioner t.ex. då urskogaravverkas.Planering i fjällområdetI utredningen utveckling i landets fjällområdenföreslås att en utvecklad och samordnad fjällplanering skaslås fast i de kommunala översiktsplanerna och att berördalänsstyrelser bör få i uppdrag att ta fram underlag för defjällkommuner som omfattas av 3 kap. naturresurslagen.Boverket bör, enligt utredningen, utforma en vägledning fördetta arbete. Regeringen hänvisar till de förändringar somskett efter proposition 1994/95:230 Kommunalöversiktsplanering enligt och arbetetmed . Vi anser att det är mycket viktigt att enutvecklad och samordnad fjällplanering kommer till stånd,och den nuvarande naturresurslagstiftningen utgör inte någothinder för detta. Förslaget från Miljövårdsberedningenförutsatte inga förändringar av naturresurslagen och därförser vi ingen anledning att avvakta den nya . Viföreslår därför att en samordnad fjällplanering ska slås fast ide kommunala översiktsplanerna och att länsstyrelserna skata fram underlag för de fjällkommuner som berörs avnaturresurslagens 3 kap. bör utforma en vägledningför arbetet.Förstärkt samrådI propositionen anges att en fjälldelegation sammansatt avrepresentanter från länsstyrelserna i fjällänen bör inrättas. Vibefarar att många av de som kommer att ta plats ifjälldelegationen är personer som förespråkarvattenkraftsutbyggnad, avverkning av fjällnära skogar etc.som strider mot en långsiktigt hållbar utveckling. Vi anserdet därför väsentligt att fjälldelegationen ges klara direktivatt dess arbete skall utgå från en hållbar utveckling och atttillvaratagandet av miljö- och naturresurser skall varavägledande för delegationens arbete. Vi anser vidare attmiljö- och naturvården skall vara väl företrädd idelegationen. Under dessa förutsättningar kan vi tillstyrkaförslaget om en fjälldelegation. Dessa förutsättningar fördelegationen bör ges regeringen till känna.RegleringsområdenDen mest kontroversiella delen av Miljövårdsberedningensförslag Hållbar utveckling i landets fjällområden är utantvekan förslagen till regleringar av skotertrafiken.Skoterorganisationerna har starkt tagit avstånd från förslagensom syftar till ett minskat skoteråkande, utökaderegeringsområden och rätt till tysta områden.Regeringen föreslår i propositionen att ytterligare regleringsområden förterrängkörning i fjällen bör införas och att dessa åtgärder bör genomförasefter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner. Vi anser attregleringsområden ska införas, men att det redan skett samråd med berördalänsstyrelser och kommuner och att beslut om inrättande av nya och utökaderegleringsområden enligt Miljövårdsberedningens förslag redan nu kan fattas.Miljövårdsberedningen har under sitt arbete samrått med bl.a. länsstyrelseroch kommuner i de berörda områdena. Dessa kommuner och länsstyrelserhade för övrigt beretts tillfälle att föreslå nyaregleringsområden. Vi anser att ytterligare samråd kommer att fördröjaprocessen att skydda känsliga områden mot skoterkörning och att densannolikt inte kommer att leda till förbättringar för miljön. Vi har dock svårtatt rösta för ett förslag utan att se omfattningen av det, så som är fallet medregeringens förlag. Vi föreslår att ska uttala att regeringenskyndsamt ska inrätta de av Miljövårdsberedningen föreslagna nationellaregleringsområdena, samt ytterligare ett område BD7 , som ostörtområde. är ett viktigt skidområde i anslutning tillturistanläggningarna , och , som är mycketbelastat av skotertrafik. Både norrmän och svenskar åker skoter i området.Om det här området inte skyddas kommer det att utgöra en kil mellan ,där fri skoteråkning inte är tillåten, och ett stort regleringsområde i Sverige.Detta kan leda till att problemen med skotertrafiken närmast förvärras. Denya regleringsområden som Miljövårdsberedningen föreslår är följande: BD1Kebnekaise, BD2 , BD4 Tjuoltadalen och W2 Transtrandsfjällen.De utökningar av befintliga regleringsområden som beredningen föreslårär: BD5 dalgång införs i AC1 , , W3 . De områden med begränsningar även föryrkestrafiken som föreslås är: BD2 , BD3 , , delar av Z2 , Z3 Hotagen och Z5 Skäckerfjällen.Det finns redan skoterleder i dagens regleringsområden. Ipropositionen föreslås att länsstyrelserna bör samråda med Naturvårdsverketföre beslut om undantag för skoterled i regleringsområden. Vi anser att nyaskoterleder i princip inte ska få anläggas i regleringsområdena.Skotertrafiken ska varamålinriktadVi anser att all skotertrafik ska vara målinriktad och vi villhelt ha bort busåkning på sjöar och uppför fjällsluttningar.Skotertrafiken ska inte köras långa transportsträckor överfjället utan utgå från terminalpunkter vid väg. Ickemålinriktad trafik såsom körning med höga hastigheter påsjöarna och med full motorstyrka uppför fjällsluttningarnaorsakar särskilt mycket buller. krav på enbartmålinriktad trafik ligger helt i linje med vadMiljövårdsberedningen anfört om att skotertrafik i fjällen iförsta hand ska vara förbehållet målinriktad dagturstrafik tillutflyktsmål för naturupplevelser, fiske m.m. Sådan trafikkräver inte höga hastigheter eller särskilt kraftiga maskiner.Vi ser det som en stor brist att propositionen inte innehållerförslag om att förbjuda ej målinriktad skotertrafik. Viföreslår därför att uttalar att all skotertrafik skavara målinriktad. Detta bör ges regeringen till känna.Ett stort problem är den omfattande skoterkörningen kring tätorter, somåstadkommer mycket buller och luftföroreningar. Dessutom har flera olyckorskett. Vi anser att polisens befogenheter att stoppa skotertrafik i tätorterbordeutökas. Vi föreslår att skotertrafik i detaljplanelagt område i princip ska varaförbjuden.Kommunerna ska inrättaregleringsområdenTanken bakom Miljövårdsberedningens förslag är att det skafinnas regleringsområden som regeringen fattar beslut omoch att kommunerna sedan ska komplettera dessa medmindre områden där bullerfrihet för dagturer säkras.Kommunerna ska alltså säkerställa ytterligareregleringsområden avseende terrängkörning. Det är viktigtatt kommunerna verkligen tillskapar nya regleringsområdenoch att dessa områden uppfyller de kvalitetskriterier somMiljövårdsberedningen har satt upp. Områdena ska varalättillgängliga och ostörda. Det är ingen idé att skyddaområden som det är svårt att ta sig till. Områdena ska vidareha tillräcklig storlek för en heldagstur på skidor, ha en sådanform att alternativa färdvägar och rundturer är möjliga,innehålla sådan variation och naturskönhet att de ärattraktiva, vara lätta att komma till från väg eller järnvägsamt att varje fjällkommun ska inrätta minst ett sådantområde i skogslandet och ett i fjällen och att målsättningarnautvärderas. Det är särskilt viktigt att följa upp kommunernasarbete med bildande av regleringsområden och kvaliteten pådessa. Vi föreslår att utvärderingen ska bygga på dekvalitetskriterier som Miljövårdsberedningen har utformat.Riksdagen bör uttala att om utvärderingen avskoterregleringarna visar att kommunerna inteinrättat ytterligare regleringsområden och att dagens problemkvarstår, skall ett nytt förslag med skoteråkning generellttillåten endast på leder och i vissa områden presenterasriksdagen för beslut.Hastighetsbegränsning förskotrarMiljövårdsberedningen liksom regeringen föreslårhastighetsbegränsningen för skoterkörning. Fleraremissinstanser har istället förespråkat . Vi menaratt hastighetsbegränsningen måste genomförasoch att kommunerna ska genomföra lokala regler om lägrehastighet där så krävs. Både av miljöskäl och med hänsyn tillövrigt friluftsliv är det viktigt att det införs enhastighetsbegränsning . En högrehastighetsbegränsning skulle uppmana till användning av"muskelmaskiner" och kan öka buskörningen.Miljöklasser för skotrarMiljöklassutredningens förslag till miljöklassning av skotrarinnehåller tre miljöklasser för nya snöskotrar som successivtskärps. Miljöklass 3 motsvarar dagens bullerkrav. Avgas-och bullerkrav föreslogs tillämpas med nästaskärpning . skulle miljöklass 2 motsvaraobligatoriska krav och föreslogs miljöklass 1 bliobligatorisk.Regeringen anger att den kommer att anmäla ett förslag till och med innebörden att en första nivå avobligatoriska avgaskrav bör införas för nya terrängskotrar från och med den 1juli 1998. De kravnivåer som kommer att anmälas grundas på miljöklass 2. Vi anser att regeringen bör ange en successivutveckling och skärpning av miljöklasserna i syfte att minska utsläppen avluftföroreningar och buller. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns ettsvenskt företag som tillverkar katalysatorer för terrängskotrar. Högreutsläppskrav skulle gynna utvecklingen av det här företaget och skapa grönajobb.CentralrennäringsmyndighetIdag är central myndighet förrennäringsfrågorna. Myndigheten har haft ett betungandearbete med förändringar av jordbrukspolitiken efter EU-anslutningen. Därför har rennäringsfrågorna haft relativt settlåg prioritet. Det är önskvärt att rennäringsfrågorna ges störretyngd i myndighetsarbetet. Vi föreslår, i likhet medMiljövårdsberedningen, att ansvaret för rennäringsfrågornaflyttas till i . harett arbetsområde som sammanfaller med renskötselområdet,och eftersom är en förhållandevis litenmyndighet kan rennäringsfrågorna få en större tyngd där änvad som varit fallet hos . Det är ocksåen fördel att myndigheten är placerad i den del av landet därrenskötsel bedrivs.RenbetesfrågorDet är positivt att regeringen nu föreslår att ett miljömål skainföras i rennäringslagen. Renskötseln sliter påmarkvegetationen. Dagens stora renantal har lett tillöverbetning och därigenom en utarmning av floran.Renstängsel av olika slag bidrar till att betesmarkernautnyttjas ojämnt. Lavtäcket påverkas av renarnas tramp,speciellt under torra somrar då marklavarna blir torra ochsmulas sönder. Renskötarnas användning av motorcyklar ochandra terrängfordon bidrar också till slitaget. Vi välkomnaratt de berörda länsstyrelserna nu ges i uppgift att upprättaåtgärdsprogram för överbetade områden. Det är viktigt att dethär arbetet bedrivs effektivt. För att minska nedslitning avfjällvegetationen bör gränsstängslen mot i den södradelen av fjällkedjan tas bort. Som det nu är förhindrarstängslen renarnas vandring upp i de norska högfjällen.Renbetesavtalen med bör omförhandlas så att renarnasvandring i väst-östlig riktning kan återupptas.Mineralutvinning ifjällområdenaRenskötsel och turism belastar fjällområdena, men harmöjligheter att bedrivas så att de inte strider mot en hållbarutveckling. Däremot är mineralutvinning och annanexploatering i fjällområdena inte önskvärd eftersom detskulle innebära mycket stora och bestående skador.Fjällområdena berörs av NRL 3 kap. med områden avsärskilt stora värden för naturvård, kulturminnesvård ochfriluftsliv. Om det finns särskilda skäl utgör dockbestämmelserna i 3 kap. NRL inte hinder förmineralutvinning. Om brytningsintresset väger tungtaccepteras också påtaglig skada som en följd av brytningen.Minerallagen har ändrats för att ge bättre förutsättningar förprospektering och gruvdrift. har vid fleratillfällen påtalat brister med den ändrademinerallagstiftningen. Den anmälningsskyldighet för samrådmed som regeringen nu föreslår är positiv. Vianser emellertid att man bör gå längre och att fjällområdenabör ges ett starkare skydd. Därför föreslår vi, i likhet medMiljövårdsberedningen, att NRL:s gränser bör ses över så attstörre områden ges ett starkare skydd mot exploateringar. Vianser vidare att minerallagen bör ändras så attundersökningsarbete i obrutna fjällområden inte får ske utanregeringens medgivande. Regeringen bör därför ge Boverketi uppdrag att ta fram förslag till hur skyddet av fjällområdenakan förbättras så att mineralutvinningen inte kan komma tillstånd i de obrutna fjällområdena.TuristsektornSverige har mycket att erbjuda turister, och tillgången tillorörd natur har varit och är en viktig faktor för att utvecklaturistnäringen. Turismen ger goda förutsättningar tillföretagande i glesbygd. Tyvärr leder turismen också till attnaturen utsätts för slitage, avfall lämnas kvar och attbrandrisk föreligger. Det är positivt att instruktionen förTuristdelegationen ändras så att myndighetens sektorsansvarför miljön framgår. Vi förutsätter att Turistdelegationenlägger stor vikt vid miljöfrågorna under utarbetandet avhandlingsprogrammet till stöd för arbetet med utvecklingenav den svenska turismen. Vi föreslår också attkonsekvensbeskrivningar som beskriver olika turistprojektsmiljö- och naturpåverkan genomförs. Detta bör göras såväl isamband med planering av nya anläggningar ocharrangemang som vid utbyggnad av befintliga anläggningar.JaktMiljövårdsberedningen har även föreslagit en delförändringar beträffande jakt och fiske i fjällområdena. Vihade förväntat oss förslag om fjälljakten i fjällpropositionenoch vi förutsätter att regeringen återkommer i frågan.Enligt jaktlagen är det förbjudet att bedriva jakt från skoter, menlänsstyrelserna kan medge dispens från detta förbud för transport avjaktvapen till och från ett jaktområde. I och med detta ligger i stort sett allmark där jakt är tillåten öppen för jägare av året då det ärskoterföre. Vi föreslår att dispensmöjligheten för transport av jaktvapen påalla typer av terrängfordon tas bort för alla utom de som är handikappadeeller behöver vapen för sin yrkesutövning.Spårning av vilda djur med skoter förekommer i viss utsträckning. Vi anseratt det finns behov av att i terrängkörningskungörelsen särskilt markerahänsynen till naturmiljön. Därför föreslår vi att terrängkörningskungörelsenska kompletteras med en bestämmelse som säger att det är förbjudet att följaefter spår av vilda djur.Behov av tystnadAtt uppleva tystnad i naturen blir allt svårare. Inte baraskotrar utan även andra motorer utsätter oss ofta för buller.Möjligheten att uppleva tystnaden och stillheten i naturenmed de ljud som hör naturen till får inte gå förlorad ochmåste värnas. I ett samhälle med alltmer urbanisering ochvardagsstress blir dessa värden mer och mer väsentliga. Viser därför de tysta orörda områdena i fjällen som en brabörjan att återerövra möjligheterna till sådana upplevelser,men vill se en fortsättning. Miljövårdsberedningens arbeteatt se över småbåtstrafiken i skärgården är väsentligt, och viförordar liknande begränsningar med tysta områden som ifjällen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om planering i fjällområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att företrädare för miljö- och naturvård skall varaväl representerade i fjälldelegationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna att de avMiljövårdsberedningen föreslagna regleringsområdena inrättasskyndsamt, utan ytterligare samråd, i enlighet med vad som anförs imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna attområdet BD7 inrättas, i enlighet med vad som anförs imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nya skoterleder i princip inte skall få anläggasi regleringsområdena,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att all skotertrafik skall vara målinriktad,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att skotertrafiken i detaljplanelagt område iprincip skall vara förbjuden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att utvärderingen skall bygga på dekvalitetskriterier som Miljövårdsberedningen utformat,9. att som sin mening ger regeringen till känna att omutvärderingen av skoterregleringarna visar att dagens problem kvarstårskall ett nytt riksdagsbeslut fattas, i enlighet med vad som anförs imotionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en successiv skärpning av miljöklasserna förskotrar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall vara central rennärings-myndighet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av gränsstängslen mot ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omförhandling av renbetesavtal,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om mineralutvinning i den obrutna fjällkedjan,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om krav på miljökonsekvensbeskrivningar förturistföretag,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av dispensmöjligheter för transportav jaktvapen på terrängfordon,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att terrängkörningskungörelsen skallkompletteras med en bestämmelse med förbud mot att följa efter spårav vilda djur,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att liknande regleringar beträffande tystaområden som föreslås införas i fjällen även införs i skärgården.