mot · GK02Ub207 · 1996-10-07 00:00:00 — Natur- och miljökunskap i skolan Den allmänna debatten i jord- och skogsbruket, dessproduktionsformer, miljöpåverkan m.m. har präglats avokunskap och tyckande. Massmedia har i regel inte bidragittill en sakligare debatt. Det är viktigt att vi får till stånd endebatt baserad på kunskap och saklighet.Jord- och skogsbruk har under årtusenden varit en del i det ekologiskakretsloppet. Växtnäringsämnena allt ifrån kolet i luftens koldioxid till kväve,fosfor och kalium m.fl. beskriver i naturen sina bestämda kretslopp liksomvatten.Kvävet, som framställs som den stora förstöraren, är en av de viktigasteförutsättningarna för mänskligt liv vid sidan om vatten och luft.I vårt humida klimat har vi sedan årtusenden haft läckage avväxtnäringsämnen till luft och vatten - ett naturligt kretslopp i samarbete medandra organismer i vårt ekologiska system såsom bakterier, svampar ocholika markdjur, vattendjur och vattenväxter.Utbildningen i elementär naturkunskap måste förbättras i ochgymnasiet. Det måste ske en allmän förbättring av elementär naturkunskaphos inte bara våra skolungdomar och studerande på olika nivåer utan även hosalla dem som har att utreda och fatta beslut i frågor om jord- och skogsbruk,miljöärenden m.m.Ett bättre utnyttjande av all den biologiska kompetens som finns bl.a. inomvåra lantbruksenheter och andra organ, som ägnar sig åt rentadministrativa uppgifter, måste komma till stånd. Ävenutbildningsmöjligheterna i TV och radio bör kunna utnyttjas bättre. Då kanvarje svensk snabbt och effektivt bli delaktig i de kunskaper som krävs för atträtt kunna förstå skeendet i vår natur och på ett positivt sätt kunna delta imiljödebatten.För drygt tio år sedan beslutade dåvarande västtyska regeringen attmiljöundervisning skulle in i såväl natur- som samhällsvetenskapliga ämnen,lärarna skulle fortbildas och eleverna bli miljömedvetna. Flera av staterna hari dag kommit långt i det arbetet.Varje stat har utformat miljöundervisningen på sitt sätt. De fem nyastaterna, som tillkom vid den tyska återföreningen 1989, arbetar förnärvarande om sitt utbildningssystem och har pilotprojekt förmiljöundervisning, bl.a. i samarbete mellan före detta västtyska och östtyskastater. I de nya läroplanerna, som alla staterna arbetar på, skall miljöfrågornain.Enligt EG:s femte miljöhandlingsprogram, som gäller ,skall miljön integreras i undervisningen i . Målen är att ökamedvetenheten om miljöproblemen och hur de kan lösas och lägga grundenför välinformerade och delaktiga medborgare som skall skydda miljön ochnyttja naturresurserna varsamt. För detta krävs bl.a. lärarfortbildning samtutveckling av läromedel och handledningar i miljöundervisning. Programmetskall in i alla skolplaner senast år 2000.Det är angeläget att den svenska skolan, på liknande sätt som sker i EU,söker integrera miljökunskap i utbildningen. För detta krävs bl.a. fortbildningav lärare samt utveckling av läromedel m.m. Vi får inte heller påmiljöområdet halka efter omvärldens utbildningsinsatser. Tyvärr kankonstateras att stora brister finns inom skolan vad gäller aktuell informationom vilka framsteg som gjorts på miljöområdet. Som exempel kan nämnas detmera naturvänliga skogsbruket, växtnäringsstyrning inom jordbruket m.m.Ofta har elever fått en förlegad och därför negativ information.Gjorda framsteg och nya satsningar måste alltid framhållas. Detta inteminst för att skapa en positiv och hoppfull tro på möjligheterna tillöverlevnad och långsiktig bättre resursutnyttjande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i naturkunskap,2. att hos regeringen begär förslag till utbildningssatsningar somligger i nivå med motsvarande inom övriga EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktuell information om framsteg på miljöområdet på ett bättresätt än förmedlas till eleverna.