ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02So805 · 1996-10-07 00:00:00 — utövar granskning över arbete somutförs inom bl.a. socialtjänstlagens och hälso- ochsjukvårdslagens ramar. På har tidigare funnitstvå överdirektörsbefattningar, en inom det sociala och eninom det medicinska området. Det har inneburit ett särskiltansvar för respektive område.Såväl inom socialtjänstlagens som hälso- och sjukvårdslagens ansvars- ochverksamhetsområde finns emellertid ytterligare ett vetenskapligt område,psykologins. Detta är skilt från såväl det sociala som det medicinska veten-skapsområdet. Vid en omorganisation inrättades ytterligare enöverdirektörsbefattning för tillsynsverksamheten. Nästa steg bör vara att in-rätta en överdirektörsbefattning för det psykologiska området.Idag finns i ca 6 000 legitimerade psykologer. De flesta arbetarinom de verksamhetsområden som finns inom tillsyns- ochexpertområde. Psykologer är anställda inom förskoleverksamhet, äldre-omsorg, individ- och familjeomsorg. I arbetar de inombarnpsykiatri, vuxenpsykiatri, primärvård och olika somatiska verksamhetersom omsorgsverksamhet, habilitering och barnhabilitering, mödra- och barn-hälsovård, vård och rehabilitering av handikappade. Inom hälso- och sjuk-vården arbetar de framför allt inom hiv/aidsverksamheter när det gällerhälsoskydd.Förutom traditionella utrednings-, behandlings-, handlednings-, utbild-nings-, uppföljnings- och utvärderingsuppgifter har än mer grannlagauppgifter i form av incestutredningar, vittnespsykologiska utredningar,insatser i samband med kriser och katastrofer, insatser vid transplantationersamt i livets slutskede blivit alltmer framträdande inslag för olika psykolog-grupper. I allt högre grad uppmärksammas behovet av ett psykologiskt,vetenskapligt perspektiv när det gäller människors utveckling till friska ochsocialt kapabla individer. nuvarande organisation innebär attdet psykologiska vetenskapsområdet underordnas de bägge andra, vilket ärtill men för såväl som hälso- och sjukvårdens utveckling.Socialstyrelsen är, såsom tillsynsmyndighet, självklart en viktig instans närdet gäller att utveckla psykologin som vetenskap och tillämpning inom alladessa verksamhetsområden. Därför är det mycket angeläget att expertområdetpsykologi kommer att finnas företrätt i organisationen på ett sådant sätt attpsykologi och psykologer på bästa sätt kan medverka till "God hälsa ochsocial välfärd, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för helabefolkningen." HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av inrättandet av en befattning som överdirektör ipsykologi vid .
mot · GK02So808 · 1996-10-07 00:00:00 — Sociala konsekvensanalyser vid nedskärningar En rad besparingar inom statsbudgeten har skett under desenaste åren. Det har bl.a. rört nedskärningar och andraförändringar i olika sociala trygghetssystem.Beslutsunderlaget har ofta saknat relevantakonsekvensanalyser. Besparingar i staten har ofta lett till attkostnader vältrats över till kommuner, som på så sätt tvingasspara inom verksamheter som utgör välfärdens kärna, vilket isin tur drabbar de familjer som lever under social ochekonomisk stress extra hårt - med konsekvenser inte minstför barnen. Andra besparingar har lett fram till avskedandeninom sjukvården som kostnaderna för, och desocialt negativa effekterna av, arbetslösheten ökat.För att få ett bättre beslutsunderlag bör lagstiftning som innebär attkonsekvensanalyser skall genomföras - även avseende hur nedskärningar slårför kvinnor respektive män - innan nedskärningar och andra förändringarkommer till stånd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sociala konsekvensanalyser vid nedskärningar.
mot · GK02So809 · 1996-10-07 00:00:00 — I arbetet med att bringa ned obalanserna i de offentligtfinansierade verksamheterna har en rad förändringar ochjusteringar i välfärdssystemen gjorts. Detta har skett såvälinom statens ansvarsområde som i kommunerna ochlandstingen.Några exempel på gjorda och föreslagna förändringar är: minskadebostadssubventioner, ändrad tandvårdsförsäkring, höjt högkostnadsskydd isjukvården, ändrade bostadsbidrag, minskade socialbidrag, ändrat studie-medelssystem, ändrat pensionssystem, ändrad arbetslöshetsförsäkring m m.Ett exempel är de föreslagna förändringarna i högkostnadsskyddet försjukvård.Med nuvarande regler ligger nivån på . Då inkluderas sjukvårds-kostnaden, läkemedel och sjukresor. Med förslaget till nya regler kommerhögkostnadsskyddet att höjas till . Detta går liberalernaemot. I förslaget inkluderas dessutom enbart sjukvård och medicin, ejsjukresor. För sjukresor förväntas många landsting höja högkostnadsskyddet.Förslagen angående den nya tandvårdstaxan får liknande effekter: höjdaegenkostnader vid omfattande tandvårdsbehov.Totalt sett kan sägas att det på en rad områden införts en typ av "självrisk"vilket i och för sig är bra. För några kan dock de olika "självriskerna" bli enorimligt stor ekonomisk börda. Det finns exempel på attmänniskor inte löser ut sin medicin därför att man inte har råd. Inomtandvården är det betydligt svårare att få patienter fr o m mitten ivarjemånad, därför att pengarna redan är slut.Ett annat problem är att vi har hål i skyddsnäten i dagens välfärdssystem.Stora grupper är utslagna från, eller inte kvalificerade för systemen. Mångablir hänvisade till socialen där kostnaderna ökat markant. Exempelvis harsocialbidragskostnaderna i kommun ökat på ett år.Välfärdssystemet har inte stoppat för påfrestningarna i en krympandeekonomi. Därför har en rad korrigeringar varit nödvändiga. Dock har dessakorrigeringar gjorts utan att en helhetsbild av effekterna tagits fram. Var ochen av dessa justeringar är ofta i sig väl underbyggda och rimliga, men någontotal och samlad bild av hur förändringarna slår finns inte. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt utreda hur de olika förändringarna ivälfärdssystemet sammantaget påverkar de mest utsatta människornasvälfärd.
mot · GK02So810 · 1996-10-07 00:00:00 — Behandling av offer för sexuella övergrepp har problemet med sexuella övergrepp mot barnuppmärksammats ur många olika aspekter. Från att tidigarevarit ett dolt och tabubelagt område har det kommit upp iljuset och behandlats i reportage, intervjuer i media, ifacklitteratur och skönlitteratur, i film och teater. Även inomrättsväsendet och strafflagstiftningen har det skett storaförändringar t.ex. i brottsrubriceringar och strafftider. Vi haräven fått förlängd preskriptionstid då man vet att det kan tamånga år innan den som blivit utsatt vågar berätta och göraen anmälan.Det anordnas utbildningsdagar för personal som kan tänkas komma ikontakt med problemet. Men debatten och åtgärderna har till större delhandlat om att förebygga, upptäcka, utreda och anmäla. Diskussioner om hurde som varit utsatta för övergrepp skall kunna komma vidare i sina liv harlyst med sin frånvaro. Några större insatser och åtgärder har inte vidtagits. Desom har blivit utsatta lämnas åt sitt öde och hamnar inompsykiatrin eller missbrukarvården där de får hjälp och behandling för sinasymptom men inte för det verkliga problemet.De behöver i stället kvalificerad hjälp av personer som har utbildning ocherfarenhet av att jobba med sådana som utsatts för sexuella övergrepp.Speciella behandlingshem med denna inriktning behöver byggas upp,förslagsvis genom , . Dessutom bör det finnasbehandlingsteam i varje län med inriktning mot dessa grupper inom såvälvuxen- som barnpsykiatrin. Möjlighet att få gå på psykoterapi till vanligsjuktaxa är också en mycket angelägen åtgärd. Många av dem som har blivitutsatta för sexuella övergrepp har burit på detta innan de harkunnat berätta. De behöver i många fall mycket långvarig terapi och ettmycket stort förtroende för sin terapeut. Därför är det viktigt att man kanvälja utifrån sina egna behov och inte utifrån ekonomiska skäl. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om psykiatrisk vård för dem som utsatts för sexuella övergrepp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av behandlingsteam inom varje län,3. att som sin mening ger regeringen till känna att Statensinstitutionsstyrelse bör utreda behovet av behandlingshem för personer somutsatts för sexuella övergrepp.
mot · GK02So811 · 1996-10-07 00:00:00 — Neddragningarna inom vård och omsorg Den borgerliga regeringen påbörjade en kraftfull besparingpå vård och omsorg genom att minska de generellastatsbidragen. Det föranledde Socialdemokraterna att i densenaste valrörelsen fara land och rike runt och i anförandeefter anförande framhålla att de som arbetade i vården varnärande, inte tärande. har Socialdemokraternakommit i regeringsställning och har då fortsatt att dra åttumskruvarna på landsting och kommuner så att ytterligaretiotusentals arbetstillfällen gått förlorade.Att varje landsting och kommun gjort besparingar står helt klar. Men harsamhället totalt sett sparat någonting? Fler och fler ställer sig frågan om detär besparingar som skett eller om det är en samhällsförändring och enanpassning till en offentlig sektor i storlek med EU:s genomsnitt somgenomförs.De olika fackförbunden har vid upprepade tillfällen visat att nedlägg-ningarna inom den offentliga sektorn kostar så mycket att besparingarna blirmarginella.Vi anser därför att det är viktigt att regeringen gör en tydlig redovisning avde samhällsvinster man uppnått genom att agera så att tiotusentals viktigaarbetstillfällen försvunnit i den offentliga sektorn.Samhällsbesparingarna bör vägas mot samhällskostnaderna- vad en plats i arbetslöshetskön kostar- vad förtida pensionsavgång kostar- vad de extra arbetsmarknadsinsatserna kostar- vad den ohälsa som arbetslösheten medför bland de arbetslösa kostar- vad den psykiska ohälsa som drabbar många arbetslösas barn kostar- vad all förlorad kompetens kostar.Efter en redovisning av den eventuella samhällsbesparingsom gjorts genom regeringens hårda nedskärning avoffentliga sektorn kan vi alla lättare väga besparingarna motden samhällsnytta som de som arbetar inom den offentligasektorn utför. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall göra en tydlig redovisning av densamhällsbesparing som neddragningen i den offentliga sektorn medfört.
mot · GK02T1 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:33 Statens köp av färjetrafik till och från Regeringen anger i propositionen att den garanteradebastrafiken skall utgöra stommen för en tillfredsställandetrafikförsörjning med färja till och från men angerockså att denna bastrafik kan kompletteras enligt EG:s reglerom cabotage.De stora öarna och har en med årstiderna starkt varierandetillströmning av resenärer. mångdubblas trafikunderlaget till bådaöarna och ett stort behov av trafik mellan dessa uppkommer under turist-säsongen. Båda öarna är i exceptionellt hög grad beroende av turistnäringensom inkomstkälla för den bofasta befolkningen varför åtgärder som under-lättar för turister att besöka öarna är av stor betydelse för levnadsvillkorenpådessa. Eftersom en sådan trafik är starkt tidsbegränsad till en period dåtrafikunderlaget är långt större än det som kan anses utgöra underlaget förbastrafik till och från bör regeringen skyndsamt och generöst kunnabevilja tillstånd enligt cabotageförordningen för trafik mellannorra och inklusive med såväl höghastighets-fartyg som färja för bil- och passagerartransport. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillstånd för färjetrafik mellan norra ochGotland inklusive med såväl höghastighetsbåt som bil- ochpassagerarfärja.
mot · GK02T201 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ombilda till ett affärsverk vars finansiering kopplastill intäkterna från vägtrafiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyinvesteringar och underhåll av vägar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering och privatisering av ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikrelaterade avgifter,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering av kollektivtrafiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avreglering av den långväga busstrafiken,12. att hos regeringen begär en bilsocial utredning i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformerad beskattning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av integrering och harmonisering av den europeiskajärnvägstrafiken,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning av persontrafiken på järnväg,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fördelning av trafikeringsrätter skall ske utifrån ettanbudsförfarande,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönsamhetskalkyler för investeringar i järnväg,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöfartspolitiken,20. att hos regeringen begär en utredning av kostnadsansvaretför isbrytning i enlighet med vad som anförts i motionen,21. att hos regeringen begär en utredning av en översyn avlotsbestämmelserna i enlighet med vad som anförts i motionen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vårda och utveckla konkurrensen inom luftfarten,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att behålla ,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flygsäkerheten,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillförsäkra konkurrensneutralitet vad avser samtrafiktaxornapå Telias accessnät,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på den framtida IT-strategin,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konkurrens på postmarknaden,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på trafikpolitik inom EU.
mot · GK02T207 · 1996-10-07 00:00:00 — från ett nationellt perspektiv är ett brohuvud tillKontinenten. En väl utbyggd infrastruktur, snabba och välfungerande kommunikationer i och till och ifrånKontinenten är en angelägenhet för hela och inteminst för det svenska näringslivet.Bättre vägarFör att ta tillvara de möjligheter som närhet tillKontinenten innebär krävs ett vägnät av hög standard. Förstoch främst innebär detta att det befintliga vägnätet rustas uppoch förbättras. Men det innebär också i några fall direktainvesteringsåtgärder.Vägnätet skall också ta tillvara tillväxtpotentialen i hela Skåne.Vi vill att väg E6 byggs färdigt som motorväg genom norra . Attytterligare förbättringar görs på vägarna 22 och 23. Dessutom måstetvärförbindelsen väg 21 få en hög standard då trafikbelastningen Helsingborg- är mycket hög.JärnvägstrafikenDet kanske viktigaste inslaget i ett miljövänligtkommunikationssystem är att bygga ut de spårbundnatransporterna. utbyggnad måste fullföljasutan dröjsmål. Vi anser att skall dras via enny sträckning genom i samband medfärdigställandet. På så sätt knyts hela den skånska västkustensamman i järnvägsnätet. En sådan ny dragning är dessutomlönsam beroende på det stora ökade resandeunderlaget.Etablerandet av en riksbangård i skulle innebära betydligtbättre rangeringsmöjligheter för kontinentaltrafiken utöver deeffektiviseringar som följer för de regionala godsflödena. En RiksbangårdSyd bör enligt både chefen för och vår åsikt placeras vidMarieholm i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förbättrade kommunikationer i nordvästra .
mot · GK02T209 · 1996-10-07 00:00:00 — Organisationsfrågor runt den framtida infrastrukturplaneringen anser, precis som i , att Sverigemer eller mindre är färdigbyggt, när det gäller vägnätet, utomi undantagsfall.Ska vi klara de nationella miljömålen och den internationella solidariteten,så måste biltrafiken i minska, oavsett katalysatorer och miljö-vänligare drivmedel.Moderna, miljövänliga kommunikationsslag, som informationsteknik ochspårbunden kollektivtrafik, måste öka i omfattning.Det behövs en utökad forskning kring samordning och interaktion, mellanolika slags kommunikationsslag och om vilka kommunikationsslag, som ärlämpligast i olika delar av landet och vilka effekter de har på regionalutveckling, stadsplanering m.m.Stråktänkandet inom kommunikationsområdet måste stå tillbaka för ettregionalt tänkande, eftersom det mesta av kommunikationsarbetet är regionaltbaserat. Upprättandet av regionala miljöstrategier måste ges stor tyngd i destatliga verksamheter, som påverkar detta i stor omfattning, som t.ex.Vägverket, , , , m.fl. har dessa verksamheter en helt annanorganisationsstruktur, vilket gör det svårt att omsätta de regionalamiljöstrategierna i praktisk verklighet.I och i några regioner till kommer de kommunala och de regionalapolitiska församlingarna att få ett större inflytande över länsanslagen förtrafikverksamhet. Om detta blir framtiden, så är det ännu viktigare att destatliga verksamheter som är berörda av hur de regionala infrastruk-turpolitiska målen utformas, är organiserade på motsvarande sätt.Vid nationell planering av infrastruktur kan det ibland vara så att olikakommunikationssatsningar ställs emot varandra, inte minst när medlen förinvesteringar krymper. tar sin del och sin. Istället för attstå för en helhetsanalys så blir de båda infrastrukturanläggarna konkurrenteroch "slåss för sin sak". Det finns också exempel på betydande samordnings-vinster om och investeringar skett och inteden enes först och den andres sen.Kommunikationssektorn måste ingå i vad som kallas ett bärkraftigt sam-hälle och inte sammantaget belasta miljön mer än den tål. En sammanhållensyn på infrastrukturfrågorna kräver också att de verksamheter som är avbetydelse för en sådan utveckling ryms inom en och samma organisation.Den bör också stämma överens med den statliga och den regionala nivån därde politiska målen för miljöpolitiken läggs fast.Regeringen bör därför utreda en sammanslagning av ochBanverket till en organisation, kallad t.ex. ellerInfrastrukturverket. Dess organisation bör decentraliseras för att stämmaöverens med den regionala indelningen av . Regeringen bör ocksåfundera över hur övriga intressen när det gäller kommunikationer kansamordnas med en eventuell ny organisation för och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda en sammanslagning av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om andra kommunikationsintressen.
mot · GK02T210 · 1996-10-07 00:00:00 — Kollektivtrafik måste fåvara långsiktigTrafikavtal mellan länstrafiken och staten måste få möjlighetatt vara långsiktiga för att ge utrymme för investeringar somger både lönsamhet och en god transportkvalitet. Vättertåg ärett aktuellt exempel på ett väsentligt ökat tågresande genomden trohet som resenärerna visar vid en hög transportkvalitet.Länstrafiken i har tidigare framfört att 5-årigaavtal med staten är en allt vid köp avkollektivtrafik på järnväg för att nå en verkligt komfortabeltransportkvalitet.I den aktuella budgetpropositionen ställs mycket höga lönsamhetskrav påSJ. Eftersom en så stor del som av SJ:s intäkter kommer från försåldlänstrafik finns det en betydande risk att SJ inte förmår rationalisera framdenna högre avkastning och att den därför skjuts över på landstingen ochkommunerna. Detta kan leda till en oönskad reducering av kollektivtrafikenpå grund av kommunernas begränsade ekonomi. En sådan utveckling skulleleda till en klart försämrad trafikmiljö och ökad miljöbelastning. Eftersomkonkurrens saknas är länstrafiken helt beroende av SJ och staten om trafikenskall kunna vara kvar.Det är angeläget att genom sina revisorer utreder vilkakonsekvenser som uppstår för den regionala kollektivtrafiken och miljö-frågorna, då staten övervältrar höjda avkastningskrav hos SJ på kommunerna.Vägtrafiken i SkaraborgDet är i slutändan ansvar att vägtrafiken iSkaraborg inte fortsätter att vara eftersatt såsom idag.Sysselsättningen är lägre i än i landet i övrigtvilket också talar för att färdigprojekterade vägar bör tilldelasmedel för att kunna startas . Vi löper annars risk attsåväl kunnig arbetskraft som entreprenörer inte kan överlevaekonomiskt om byggnadsprojekten blir för få i länet.Aktuella vägprojekt som det finns storanledning att prioritera:* förbifart * in till * runt * till Främmesta* delar av förbi , och norr om att få en jämn trafikfunktion på är det angeläget attockså forcera utbyggnaden norr om mot Stockholm.Det finns ett mycket stort eftersatt behov av att förbättra det finmaskigavägnätet i . Det gäller både breddning och bärighet som ärangelägen inte minst för att näringslivets transporter i landsorten ska kunnautvecklas och skapa nya sysselsättningsmöjligheter. har erhållitsriktade arbetsmarknadspolitiska anslag som utnyttjats för detta. Anslagen börvara tillgängliga för detta behov därför att det hjälper till att hållaentreprenörer och anläggare igång. Miljöåtgärder, trafiksäkerhet och informa-tik är angeläget, men pengarna får inte tas från en rimlig vägbanestandard.Vägunderhållet i länet släpar efter med ca . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra omprioriteringar inom Kommunikationsdepartementetsanslag till förmån för mycket angelägna behov i .
mot · GK02T212 · 1996-10-07 00:00:00 — Det s.k. Dennispaketet bygger på tankar och idéer . Det detaljplanerades enligt normer som gällde i börjanav . skulle planerna inte ha sett likadana ut.De verkligt stora investeringarna i transportsektorn tar ofta så attplanera, förankra och finansiera att de är föråldrade redan när de tas i bruk.Det vore oförlåtligt att satsa så stora resurser som krävs för att genomföraDennispaketet utan att seriöst ompröva det. En omprövning behövs både vadavser de tekniska lösningarna, exempelvis standarden i tunnlarna, och vadavser om investeringarna leder till ett ur miljösynpunkt långsiktigt hållbarttrafiksystem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att trafikexpertis reviderar planerna utgående frånmodern kunskap om teknik, säkerhet, miljö och ekonomi, så att enomprövning av Dennispaketet kan göras utgående från samhällsekonomiskakalkyler och utgående från nödvändigheten av att skapa ett långsiktigthållbart trafiksystem.