mot · GK02Sf630 · 1996-10-07 00:00:00 — Motverka segregationen i vårt land Segregationen i är delvis en följd av den politik somskapat utanförskap och gjort alltför många medborgareberoende av bistånd. Segregation är inte enbart ettinvandrarproblem, vilket är viktigt att slå fast, men tecknenpå dess närvaro syns kanske allra tydligast i denna grupp.Invandrare - liksom t.ex. långtidsbidragstagare - hänvisas tillkommunala hyreslägenheter i särskilda stadsdelar.Flyktingmottagandet karaktäriseras av en välmenande menförödande och passiviserande "ta hand om" -mentalitet,istället för att sporra till ett aktivt och kreativt liv i det nyahemlandet. Stelbenta välfärdssystem tillåter inte människormed olika ursprung att utvecklas i olika riktning och i olikatakt, utan tvingar alla att anpassa sig efter samma modellsom i sig blivit ett hinder mot social rörlighet. Sammantagetskapar detta grogrund för segregation, och dessutom enplattform för främlingsfientlighet.Tilltagande främlingskap med utslagning och våld som resultat måstesjälvklart bekämpas. Men vad menar vi egentligen med integration i detsvenska samhället? Vad vill vi uppnå? Är vår vilja och mening att "görasvenskar" av invandrarna eller är det att låta människor skapa sig en egentillvaro utifrån sina förutsättningar och utifrån de skyldigheter ochrättighetersom existerar i ?Vi hävdar att integration används just i avseendet attmänniskor skall bli som "Medelsvensson" och anpassas i varje avseende. Vianser att den tolkningen är felaktig och att diskussionen istället bordeinriktaspå de åtgärder som behövs för att människor skall kunna skapa sig en egentillvaro och bidra till uppbyggnad. Grunden för detta synsätt är attmänniskor som bor i - oavsett om de är infödda svenskar, andragenerationens invandrare eller nya invandrare - lever efter det rättssystemsom finns i landet.Invandrarpolitiska kommittén skriver i sitt slutbetänkande "Invandradeskall inte särbehandlas i svensk politik. Målet är ett integrerat samhälle däralla behandlas likvärdigt oavsett ursprung och bakgrund." Denna ledstjärnamåste - även om inte kommittén själv lyckas med sin målsättning - varagrunden för diskussioner om segregation och integration.I denna motion ger vi vår syn på segregationsproblemet. Vår utgångspunktär att det är den politiska institutionen som avgör om invandringen skall bliett problem eller en tillgång, och att nuvarande politik på dettaområde inte kan lösa problemen med segregationen i landet. är det fleraextrema politiska regleringar och traditioner som hindrar oss. Den reglerade arbetsmarknaden Den reglerade bostadsmarknaden Låga krav på språkkunskaper BidragssystemenDen genomregleradearbetsmarknadenBristen på social rörlighet i vårt land - d.v.s. möjligheternaatt själv förändra sina livsförhållanden, att genom arbeteskapa sig en bättre och ekonomiskt stabil tillvaro för sig ochde sina - är ett stort problem. Ingenstans syns dessasvårigheter så tydligt som hos de invandrare som kommit tillSverige . Möjligheterna att verkligen påverka sinsituation är i grunden mycket små. Det är närmast omöjligtatt genom ökad arbetsinsats öka sina inkomster för att t.ex.öka sitt sparande. Höga marginaleffekter sätter stopp fördetta. Ökar en familj med barnen på dagis sina inkomsterräknas den progressiva barnomsorgstaxan uppoch inkomstökningen äts effektivt upp. Detta är talandeexempel som visar att skyddsnäten också snärjer och attutrymmet att påverka krymper. Detta ger ett samhälle som äroflexibelt och trögt. Denna avsaknad av flexibilitet ikombination med den arbetslöshet vi ser i landet tenderar attöka risken för främlingsfientlighet.Arbetslösheten är ett av de största hindren för integration. Om storagrupper permanent slås ut från arbetsmarknaden och i stället blir hänvisadetill ett omfattande bidragsberoende för sin försörjning, riskerar motsätt-ningarna i samhället att bli betydligt större . Sänkta skatter på arbete,framför allt inom tjänstesektorn, är nödvändiga för att företagen skall kunnaskapa de nya arbetstillfällena. Till detta måste läggas en nödvändig avregle-ring av arbetsmarknaden så att det blir lättare för företagen att bl.a.provanställa nya medarbetare. Sänkta skatter har också den positiva effektenatt det blir mer lönsamt att arbeta än att leva på bidrag. Även risken försvartarbete minskar med en lågskattepolitik.Arbetsrättslagstiftningen måste reformeras så att den också blir rimlig försmå och medelstora företag. En sådan förändring skulle gynna all företag-samhet, inte minst företag som drivs av invandrare i familjeföretagets form.Likaså är det angeläget att avskaffa bidragssystemen för anställningar ochistället sänka arbetsgivaravgifterna. De krångliga bidragssystemen avskräckermånga små företagare från att anställa personal eftersom systemen är svåraatt överblicka. Fler anställningar skulle bli möjliga om arbetsgivaravgifternasänktes.Den genomregleradebostadsmarknadenFörslag om att inskränka möjligheterna att fritt bo och verkaunder väntan såväl på besked om uppehållstillstånd som efterkommunplacering är absurda. Att bo i en liten kommun kangivetvis ha stora fördelar, men att därför neka dem somönskar bosätta sig i storstaden eller någon annanstans där dehar släkt och vänner strider mot grundläggande rättigheter.Vi bör bejaka och stimulera det civila samhälletsengagemang - i form av släkt, vänner, frivilligaorganisationer, församlingar, företag etc. - för de nyasvenskarna.Det är en stor påfrestning för en stad att ta emot och ombesörja ett braflyktingmottagande - därför bör staten ansvara för finansieringen avflyktingarna än de 18 månader som gäller. Möjligheterna attlyckas med mottagandet minskar dock drastiskt om det inte finns utrymmeför eget val och för eget ansvarstagande. Möjligheten att bo där man kännersig trygg - t.ex. hos landsmän som redan varit i landet - ökarmöjligheterna för den nya svensken att finna sig till rätta. Inskränkningar ibosättningen motverkar möjligheten att låta asylsökande arbeta och försörjasig . Vi kan åter konstatera att förslag till regleringar somfattats med goda avsikter riskerar att stjälpa individers strävan att rota sigochskapa en ny tillvaro i Sverige.Segregationen beror också till stor del på den genomreglerade bostads-marknaden. Den ensidiga koncentrationen av kommunala hyreslägenheter imiljonprogramområdena har medverkat till de stora problem som finns idessa områden . Ett mer varierat boende hade sannolikt medfört enannan utveckling.Ett viktigt mål måste därför vara att öka det enskildaägandet av bostäder. De boende i allmännyttan bör i första hand erbjudas attfriköpa sina lägenheter. Olika former av insatser för att hjälpa ekonomisktsvaga grupper att friköpa sina lägenheter bör tas fram.Låga krav påspråkkunskaperDet är hög tid att sluta se alla invandrare som socialt utslagnamänniskor som till varje pris måste tas om hand. Tvärtom ärde ofta starka, driftiga och initiativrika och kan göra storainsatser i sitt nya hemland. Som ett led i att motverkasegregation måste invandrare först få instrumenten att bli endel av det svenska samhället.Valfriheten och möjligheten att starta enskild verksamhet skapar mångfaldoch brett utbud, t.ex. skolor med olika inriktningar och profiler. Det kan t.ex.handla om IT, företagande, speciella språk eller estetisk inriktning.Skolpengen garanterar alla friheten i valet av utbildning och blir därmedockså möjligheten att välja en skola i valfritt område. Detta är också ettmycket konkret exempel på hur segregation kan motverkas.Intagningssystemet till gymnasiet innebär att elever hänvisas till närmstagymnasieskola. Det är ett effektivt hinder för valfriheten och konserverar denboendesegregation som finns, och bidrar därmed till att isolera invandrarnafrån det svenska samhället. Ett nytt intagningssystem som ger elevernamöjlighet att utifrån sina studieresultat välja skola skulle hjälpa till attbrytasegregationen.En förutsättning för att flyktingar och invandrare skall kunna integreras isamhället är att de kan tala svenska. Därför måste stora ansträngningar görasför att så fort som möjligt ge invandrarna goda kunskaper i svenska.Undervisningen måste anpassas efter deras olika förutsättningar. De som harhög utbildning från sina hemländer och kanske redan kan andra främmandespråk måste ges möjligheter att snabbt lära sig svenska och kunna fåkompletterande utbildning för att "omvandla" sina examina till svenskaexamina. Teoretisk svenskundervisning bör i högre grad kombineras medpraktiskt arbete för dem som har svårt att lära svenska. Detta är viktigt inteminst för att försöka maximera antalet elever som avslutar sin sfi-undervisning med goda kunskaper i svenska.Det är skolans uppgift att ge alla elever tillräckliga kunskaper i svenska.Elever i invandrartäta skolor kan få extra stöd i svenska, t.ex. i form av flersärskilda sommarkurser eller som stödundervisning efter den ordinarieskoldagens slut. De förslag om språkförskolor och språkinstitut iinvandrartäta förorter som presenterats t.ex. i kan prövas som ettförsök att stimulera fler att lära sig svenska tidigare än idag.Det går också att med fördel pröva nya former för hemspråksundervisninggenom att t.ex. invandrarföreningarna tar det övergripande ansvaret ochdärmed bildar den naturliga länken mellan kulturerna.Samarbetet med privata anordnare av såväl sfi-undervisning somkomvuxkurser har varit positivt och resulterat i både högre kvalitet och lägrekostnader för staden. Samarbetet bör utvecklas ytterligare genom att merutbildning - all vuxenutbildning - anbudsupphandlas.BidragssystemetSocialtjänstlagen måste förändras så att det blir möjligt attställa krav på motprestation för att erhålla bidrag. Principenbör vara reducerat bidrag om man inte deltar isvenskundervisning, praktikarbete eller liknande.Bidragssystemen får aldrig vara så konstruerade att det intelönar sig att försörja sig genom arbete. Ersättnings- ochbidragssystemen får heller aldrig - hur välmenande de än kanvara - konstrueras så att det lönar sig bättre att gå arbetslösän att skaffa sig en utbildning. Genom att ställa krav påmotprestation skapas en verklig orsak att t ex söka arbeteeller utbilda sig. Utan en förändring av bidragen kan detökande bidragsberoende vi ser aldrig hävas.Likaså är det angeläget att avskaffa bidragssystemen för anställningar ochistället sänka arbetsgivaravgifterna. De krångliga bidragssystemen avskräckermånga små företagare från att anställa personal eftersom systemen är svåraatt överblicka. Fler anställningar skulle bli möjliga om arbetsgivaravgifternasänktes.Att rikta insatser enbart mot företag som drivs av invandrare vore fel. Detär i längden ohållbart att konstruera ett system där vissa företag gynnas merän andra och särbehandlas på grund av ägarens ursprung. Reglerna måstevara lika för alla.Det är de politiska institutionerna och traditionerna i som igrunden själva avgör om invandringen skall bli ett problem eller en tillgång.Den ökande internationaliseringen kommer alltmer att göra den svenskamodellen med rigid arbetsrätt, orealistisk lönebildning och världens högstaskattetryck instabilt. En ny politik krävs för företagande, arbetstillfällen,tillväxt och utveckling. Skatte-, socialförsäkrings- och bidragssystemenmåste utformas så att de uppmuntrar och premierar eget personligtansvarstagande. Med en sådan politik skulle inte problemen fokuseras på degrupper som lever på marginalen eller de som upplevs inte vara integrerade idet svenska samhället. Med en sådan politik skulle utrymmet för att på egenhand och efter egna förutsättningar skapa sin tillvaro öka markant, inte baraför invandrare utan för alla som lever i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder nödvändiga för att minska segregationen.