mot · GJ02Sk46 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk- politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet SammanfattningI propositionen lämnas förslag på skatteområdet medanknytning till regeringens ekonomiska vårproposition.Förslagen rör förmögenhetsbeskattningen, företagensmomsredovisning, höjt grundbelopp vid statlig skatt från100-200 kr, samt en rad förslag till höjda energiskatter.Vänsterpartiet stödjer tanken på en grundläggande reformering avförmögenhetsskatten. yrkar avslag på höjt fribelopp iförmögenhetsskatten, men kan ställa sig bakom principen om att aktier tasupp till fulla marknadsvärdet. För att lindra effekterna av höjdataxeringsvärden bör taxeringsvärdet reduceras vid fastställandet avförmögenhetsskatt.Vänsterpartiet tillstyrker förslaget att höja gränsen för snabbare inbetalningav moms till företag som omsätter mer än . Vänsterpartietnoterar att regeringen därmed ansluter sig till ett förslag från Vänsterpartietfrån . yrkar avslag på förslaget att höja den statligagrundskatten från 100 till 200 kronor.Vänsterpartiet tillstyrker i huvudsak förslagen till höjda energiskatter. Närdet gäller slopandet av den så kallade 9-öreskompensationen för vissfjärrvärmeproduktion föreslår dock avslag, och begär nyttförslag från regeringen.FörmögenhetsbeskattningenRegeringen anger att de nya taxeringsvärdena för villor gördet motiverat att höja fribeloppet i förmögenhetsskatten från800 till . delarregeringens uppfattning att de nya taxeringsvärdena kanskapa effekter som inte är rimliga när det gäller uttaget avförmögenhetsskatt. är dock inte övertygat omatt det bästa sättet att möta detta problem är att höjafribeloppet för förmögenhetsskatten. Det skulle innebära enlindring även för personer med förmögenhet som ej ärbunden i en villafastighet. Lättnader av en sådan karaktär kaninte ses som fördelningspolitiskt acceptabla i det ansträngdastatsfinansiella läge som råder.Vänsterpartiet anser att man istället bör överväga att reducerataxeringsvärdet vid fastställandet av underlaget för förmögenhetsskatt, så attfastigheten inte tas upp till det fulla taxeringsvärdet när det gällerförmögenhetsskatt. För ett beslut i sådan riktning fordras dock ytterligareberedning och regeringens förslag till höjt fribelopp bör avslås i avvaktan påen sådan utredning. Vad som här anförts bör som sin mening geregeringen till känna.Regeringen anger i propositionen att förmögenhetsskattebestämmelsernaför närvarande ses över med sikte på en enklare och rättvisare ordning.Regeringen anger vidare att förslag till en reformerad förmögenhets-beskattning skall remissbehandlas och därefter föreläggas så attbeslut kan träda ikraft till taxering.Vänsterpartiet har länge krävt en fullständig reformering av förmögenhets-beskattningen och ser positivt på att regeringen aviserar ett kommande samlatförslag till reformerad förmögenhetsbeskattning. anser att ensådan reform bland annat bör omfatta en bredare skattebas dock så attprincipen om att undanta s.k. arbetande kapital i mindre företag bibehålls.Den differentierade skattesatsen bör återinföras så att större förmögenheterdrabbas av en högre skattesats än en mindre. är dessutomberett att positivt pröva en övergång från sambeskattning till enkelbeskattningi förmögenhetsbeskattningen. En sådan åtgärd kräver dock en justering avfribelopp och skiktgränser. Övervägande skäl talar vidare för att alla beslutom en reformerad förmögenhetsskatt borde tas vid ett och samma tillfälle.Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.Ändring imervärdesskattelagenI propositionen lägger regeringen förslag om ändradredovisningsperiod för moms från den 20:e efterredovisningsperiodens utgång till den 5:e i andra månadenefter redovisningsperioden för skattskyldiga varsbeskattningsunderlag för beskattningsåret beräknas uppgå tillhögst . Regeringen föreslår således attgränsen för den snabbare momsinbetalningen flyttas frånföretag med en omsättning tillföretag vars omsättning överstiger 40 miljoner kronor.Det är bra att regeringen föreslår denna ändring. Förslaget innebär attregeringen ansluter sig till uppfattning i denna fråga. Så sentsom reserverade sig i skatteutskottet tillförmån för partiets förslag om att flytta gränsen från till40 . (betänkande 1995/96:SkU11) Det ärdock märkligt att regeringen och en riksdagsmajoritet inte kunde samla sigtill att gå företagarna och till mötes när frågan behandlades iriksdagen under hösten 1995.Statlig inkomstskatt påförvärvsinkomsterI propositionen föreslår regeringen att den statligagrundskatten höjs . Detta är ettförslag till en proportionellt höjd skatt som Vänsterpartietskulle kunna godta inom en ram som innebär ensammantaget godtagbar fördelningspolitisk profil, t.ex. ikombination med ett höjt grundavdrag för lägre inkomsteroch slopat grundavdrag för högre inkomster. Då regeringeninte kunnat samla sig till ett sådant alternativ bör förslagetom höjd grundskatt avslås.Höjda energiskatterRegeringen föreslår en rad höjningar av energiskatter. I deflesta fall kan tillstyrka regeringens förslag.Vänsterpartiet ser särskilt positivt på regeringensavsiktsförklaring att koldioxidskatten för industrin skallhöjas från till av den generella nivån. Åtgärden ärmiljömässigt riktig som det är förenat medhänsynstagande till den energiintensiva industrins situation.Förslaget är ett resultat av en uppgörelse mellanVänsterpartiet och regeringen om finansieringen av detsvenska medlemskapet i EU, och bakom förslaget står ävenCenterpartiet. menar att hanteringen avindustrins CO2-beskattning visar att det finns förutsättningartill ett brett samarbete kring energi- och miljöbeskattningen.Höjning av energiskatten påbränslen och elektrisk kraftRegeringen föreslår att energiskatten höjs för samtligabränsleslag. Regeringen föreslår även en höjning avenergiskatten på elektrisk kraft. Höjningarna sker i två steg,den första höjningen och den andrahöjningen . Vid vardera tillfällena höjsskattesatserna för bensin och olja för motordrift .Skatten på elektrisk kraft höjs med 1,5 öreper kWh, således totalt per kWh. skatten på olja, gasol, metan, naturgas som används föruppvärmning och drift av stationära motorer, samt skatten påkol och petroleumkoks höjs vid vart och ett avstegen.Regeringen konstaterar att eftersom ingen energiskatt tas ut när dessabränslen förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ellerför växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling så begränsas dendirekta effekten av de föreslagna höjningarna till annat än sådan verksamhet,dvs. I klartext betyder detta att de föreslagna skatte-höjningarna enbart belastar hushållen, och inte produktionen.Slopad kompensation förvärmeleveranser tilltillverkningsindustrin ochför växthusuppvärmningFör närvarande utgår en kompensation med per kWhför den värme som levereras till tillverkningsprocessen iindustriell verksamhet. Denna kompensation utgår till densom framställt värmen och levererat den till industrin.Bakom införandet av en schabloniserad kompensation utangrund i faktisk skattebelastning stod en önskan att ytterligareöka utrymmet för användning av skattefria biobränslen ivärmeverk.I proposition 1995/96:198 föreslår regeringen att denna kompensationslopas. Motivet för åtgärden är att den utnyttjats på ett ej avsett vis.Kompensationsreglerna har kringgåtts genom att tillverkande företag harbrutit ut värmeproduktionen och lagt den i egen juridisk person som därefterlevererat bränsle till tillverkningsföretaget, och därigenom varit berättigadtillkompensation för levererad värme. Detta har belastat statskassan med ökadekostnader för staten som följd.Regeringen har uppmärksammat ett problem som bör åtgärdas. Den lösningsom regeringen anger medför dock ett flertal problem. Genom slopandet av 9-öreskompensationen försämras konkurrenssituationen för fjärrvärmen. Förfjärrvärmeanslutna industrier ökar kostnaderna med /kWh om deanvänder fjärrvärme. Ett alternativ för många industrier blir då att elda egenolja, ett alternativ som för de flesta är fullt möjligt. Det kan till och medblilönsamt för vissa industrier att installera en ny panna eftersom denindustriskattade oljan är relativt billig.Konsekvenserna kan således bli att t.ex. många kommunala fjärrvärmeverkfår problem med lönsamheten i sina verk, medan oljeeldningen i industrinökar. Sådana konsekvenser torde stå i strid med såväl en godsamhällsekonomi som centrala miljömål. Regeringens proposition i dettaavseende bör därför avslås. bör istället begära ett nytt förslag hosregeringen som inte medför de negativa konsekvenser som angetts ovan.För detta syfte kan det finnas olika alternativa lösningar. En möjlighet kanvara att återgå till tidigare system där fjärrvärmeföretagen för de skattadebränslen som levereras som värme till industrin endast betalar industrins lägreskatt. En annan möjlighet kan vara att endast medge en fortsatt 9-öreskompensation för dem som levererar fjärrvärme, medan kompensationentas bort för dem som levererar värme. I praktiken borde således ett systemkunna utformas som medger kompensation för de publika bolag somlevererar fjärrvärme till företag och hushåll, medan kompensation inte skullemedges för de företag som endast levererar värme till industrin.Höjd skatt på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk ochäldre vattenkraftverkRegeringen föreslår att produktionsskatterna på elektriskkraft från kärnkraftverk och från äldre vattenkraftverk höjsmed per kWh och medytterligare per kWh . Produktionsskatten på el frånkärnkraftverk är lägre än skatten på el från äldrevattenkraftverk. Denna skillnad bör minska. Lämpligast skerdetta genom en successiv ökning av produktionsskatten på elfrån kärnkraftverk. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.BudgeteffekterFörslagen ger påtagliga inkomstförstärkningar enligt nedanstående tabellVänsterpartiet tillstyrker samtliga ovanstående förslag medundantag för förslaget om slopad kompensation förvärmeleveranser till tillverkningsindustrin. Skattehöjningarnager väsentliga inkomstförstärkningar och de ligger i linjemed en politik för miljöomställning och energihushållningsom förordar. Höjningarna är dock inteoproblematiska. Som regeringen anger belastar dehuvudsakligen hushållssektorn. Detta gör attskatteskärpningarna kan leda till sneda fördelningspolitiskaeffekter. Särskilt aktuellt blir detta i glesbygd, och inte minstgäller detta i de norra delarna av Sverige.Vänsterpartiet anser därför att höjningarna bör kombineras med riktadeskattesänkningar för lägre inkomster. Förslagen bör också leda till ett förnyatoch forcerat utredningsarbete kring möjligheterna att regionalt differentieradrivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.En grön skatteväxling förfler jobbVänsterpartiet anser att måste ha beredskap förytterligare höjningar av energi- och miljöskatter. Sådana börmed hänsyn till sysselsättningen sättas in i ettskatteväxlingsperspektiv med höjda energi- ochmiljörelaterade skatter, och motsvarande skattesänkningar påarbete. En sådan skatteväxling bör dessutom kombinerasmed fördelningspolitiskt riktade åtgärder för lägreinkomstskikt. En utredning kring förutsättningar förskatteväxling pågår . sermöjligheterna för en sådan skatteväxling som goda. Enutgångspunkt kan vara att öka de miljörelaterade skatternatill en nivå om av BNP. menar attriksdagen redan nu borde ställa sig bakom en sådaninriktning och som sin mening ge regeringen till känna vadsom ovan anförts.Som regeringen anger så belastar de föreslagna skattehöjningarna främsthushållssektorn. anser att det även är motiverat att öka uttagetav energi- och miljörelaterade skatter på produktionen. Naturligtvis bör dessaskattehöjningar sättas in i det skatteväxlingsperspektiv som angivits ovan.En av de viktigaste frågorna i detta sammanhang är elskatten och industrin.Vänsterpartiet och även Socialdemokraterna gick emot beslutunder regeringen att helt befria industrins från elskatten. Vänsterpartietstår fast vid denna uppfattning och menar att elskatten för industrin bordeåterinföras. En rimlig nivå kan vara att industrin skall erlägga elskatt tillhälften av den generella nivån. Detta skulle ligga i linje med beslutet attindustrin skall erlägga halva den generella nivån för CO2-skatten. I likhetmed vad som gäller för CO2-skatten kan då vissa lättnader införas för särskiltenergiintensiv industri. Vad som här anförts bör som sin mening geregeringen till känna.Skattereduktion för utgifterför byggnadsarbete påbostadshusRegeringen anmäler i proposition 1995/96:198 att man avseratt föreslå att det s.k. ROT-avdraget för reparationer m.m. påvillafastigheter skall återinföras. Regeringen anger en ramför denna satsning som leder till minskade skatteintäkter på1 500 till . serpositivt på att regeringen avser att föreslå åtgärder i syfte attlindra byggarbetslösheten och problemen inombyggnadssektorn. Vi ser dock en del svårigheter med denlösning som regeringen anger.Ett skatteavdrag får konsekvensen att det särskilt gynnar hushåll som harsådan ekonomi att de har råd att satsa på att investera i sina fastigheter.Samhället subventionerar därigenom en privat kapitaluppbyggnad hos vissahushåll. Det kan ifrågasättas om detta är den lämpligaste användningen avallmänna medel. vill därför resa frågan om det inte borde varafördelnings- och samhällsekonomiskt mer motiverat att stimulera bygg-sektorn genom riktade bidrag till särskilt utvalda projekt. Det kan t.ex. gällaatt rusta upp särskilt eftersatta bostadsområden, byte av va-nät och stammar,allergisanering, eller bristfällig byggnadsstandard i offentliga byggnader somskolor, bostäder för äldre och sjukhus. Det finns dock även fördelar med enstimulans genom ett skatteavdrag, då en sådan konstruktion inte belastarbudgetens utgiftssida. I avvaktan på kommande proposition avvaktarVänsterpartiet med yrkande i detta avseende. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändrat fribelopp förförmögenhetsbeskattningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad beräkningsgrund för fastighetsvärdet vidfastställande av underlaget för förmögenhetsskatt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen i övrigt anförts om en reformering av förmögenhetsskatten,4. att avslår regeringens förslag om höjt grundbelopp från100 till vid den statliga beskattningen,5. att avslår regeringens förslag att slopanioöreskompensationen för fjärrvärmeleveranser på bränslen ochelektrisk kraft,6. att hos regeringen begär förslag till nya regler förkompensation på fjärrvärmeleveranser och elektrisk kraft enligt vad imotionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en successiv höjning av produktionsskatten på elfrån kärnkraftverk,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningspolitiskt motiverade kompensationerför höjda energi- och miljöskatter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredningsarbete kring regionalt differentieradeenergi- och miljöskatter,10. att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skatteväxling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energi- och miljöbeskattning av industrin.