mot · GK02Fö42 · 1996-10-04 00:00:00 — Speciellt viktigt är detta när det aviseras att PFF-samarbetet skall byggas ut och ges nytt innehåll.Stöd till BaltikumRegeringen anser att det svenska säkerhetsfrämjande stödetsärskilt bör uppmärksamma stärkandet av de baltiskaländernas gräns/kustbevakning och uppbyggandet av baltiskaförsvarsmakter under demokratisk kontroll. Enligt regeringenverkar det som om det bästa sättet för de baltiska länderna attuppnå en ökad säkerhet är att hjälpa dem bygga upp militäraförsvar. Denna syn delar inte . Vi anser attSverige borde inrikta stödet till med bl.a. insatserför en omställning av energisystem till förnyelsebaraenergikällor, demokratiutveckling, minskad sårbarhet isamhällen (redan på planeringsstadiet) och utbildning i icke-våld och civilt motstånd. Detta vore en bättre investering isäkerhet, än att försöka bygga upp militär förmåga som föratt få reell önskad avskräckningseffekt tungt skulle belasta derespektive ländernas budgetar. Dessutom befäster dennasatsning militära lösningar och avskräckning som metod attlösa konflikter. Detta tankesätt konserverar militarism ochgör att den globala nedrustning, som vi alla önskar,motverkas. Varje lands försök att öka den egna säkerhetengenom militära investeringar, följs ofta av en motsvarandesatsning i omvärlden. Detta får till följd att försöken attuppnå en ökad säkerhet mot militära hot blir tvärt emot vaddet är tänkt. För en hög kostnad blir inte säkerheten bättre,kanske rent av sämre.HelhetssynI regeringens proposition hävdas att en vidgad säkerhetssynbör leda till att en helhetssyn skall prägla samhälletssatsningar och åtgärder för att förebygga och hantera hot ochrisker i såväl fredstid som krig.Miljöpartiet menar att det viktigaste för att stärka samhällets robusthet äromställningen till ett ekologiskt hållbart, småskaligt och decentraliseratsamhälle. De största vinsterna görs när inte investeringar för ökad säkerhetbehöver vidtas i efterhand, utan genast vid planeringsstadiet. Det gäller allt,såväl energisystem som traditionell infrastruktur. Analyser utifrånsäkerhetssynpunkt borde göras av alla relevanta förslag som regeringenställer. På och regional nivå är det också viktigt att undvika att viinvesterar fast oss i projekt som ökar sårbarheten.TotalförsvarsbegreppetRegeringen föreslår att begreppet totalförsvar definieras ilagen (1992:1403) om höjd beredskap. 1995/96:12Totalförsvar i förnyelse anges att "Totalförsvaret innefattarden verksamhet som är nödvändig för att förbereda samhälletinför yttre hot och för att ställa om samhället tillkrigförhållanden". Detta ställde sig också bakom.Man har också klart uttalat att totalförsvarets resurser(materiel och personal) skall kunna användas vid svårapåfrestningar på samhället och vid internationella insatser.Detta uttrycks också i uppgifterna för det militära och civilaförsvaret:Det militära försvaret skall- försvara landet mot väpnade angrepp-- hävda vår territoriella integritet-- kunna genomföra internationella fredsfrämjande insatser och-- kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred.-Det civila försvaret skall- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställade viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmågatill väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld-- kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatseroch-- stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra nationella påfrestningari fred.-(Regeringen föreslår i propositionen att begreppet "svåranationella påfrestningar" skall bytas mot "svåra påfrestningarpå samhället". )Därför är det enligt vår mening en alltför snäv formulering som regeringenvill lagfästa. Nuvarande formulering i lag (1992:1403) om höjd beredskap,1 § lyder:"För att stärka totalförsvaret kan beredskapen i höjas. Höjdberedskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap..." Den avregeringen nu föreslagna lydelsen är "Totalförsvar är verksamhet som behövsför att förbereda för krig. "anser att formuleringen istället bör vara: Totalförsvar ärverksamhet som behövs för att förebygga och avvärja hot mot Sverige.Målet för säkerhetspolitikenSveriges säkerhetspolitiska mål, så som en majoritet iriksdagen har formulerat den, lyder som följer:Svensk säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårt lands frihet ochoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och i former som visjälva väljer trygga en handlingsfrihet att - såsom enskild nation och isamverkan - kunna utveckla vårt samhälle.Denna skrivning bortser helt från att är en delstat iden europeiska unionen. Att säkerhetspolitiken ytterst syftartill att bevara vårt lands frihet och oberoende ter sig omöjligteftersom vi ingår i en union. Speciellt som EU både har ensäkerhetspolitisk och försvarspolitisk dimension.Sverige måste vidga det säkerhetspolitiska målet. Det bör innehållalevnadsvillkor, mänskliga rättigheter och en långsiktigt hållbar utveckling iSverige och i vår omvärld.Detta är i linje med vad Kommissionen för globalt samarbete (ledd avIngvar och ) har skrivit i rapporten . I rapporten föreslås bl.a. att synen på den globalasäkerheten bör vidgas till att omfatta inte bara staters rätt till säkerhet,utanäven individers rätt till säkerhet.Sveriges säkerhetspolitiska mål bör helt enkelt vara fred. Fred är inte baraavsaknad av krig. Fred förutsätter en långsiktigt hållbar utveckling.Organisations- ochstyrningsfrågorDen bildades myndigheten en sammanslagning av knappt 100 myndigheter ochombildning eller nedläggning av ytterligare ett tiotalmyndigheter. 1995 tillkallade försvarsministern en särskildutredare för att genomföra en uppföljning och utvärdering avgenomförda och pågående strukturförändringar inomFörsvarsmaktens verksamhetsområde. Utredningen harantagit namnet Utredningen för utvärdering av försvaretsledning och struktur (UTFÖR). Enligt utredningen harpolitiker, Försvarsdepartementet och Försvarsmakten olikauppfattningar om vad för mål man vill uppnå. Utredningenkonstaterar också bl.a. att utvärderings- och insynsverktygfattas och att mycket få västländer har en ÖB med så storabefogenheter i fredstid som den svenska.Uppseendeväckande nog konstaterar attkostnadsminskningarna inom i fred m.m. som statsmakterna beslutatom inte har genomförts av Försvarsmakten. Utredningenkonstaterar att myndigheternas respekt för statsmakternasbeslut måste skärpas. Styrmedlen och redovisningssystemetbör enligt utredningens mening utvecklas så att en säkrareuppföljning blir möjlig. UTFÖR betonar också vikten avtydligare krav på återrapportering.Utredningen ställer frågan om politikerna egentligen vill styra försvaret?Svaret på den frågan borde enligt uppfattning vara ja. Tyvärr serverkligheten annorlunda ut. är alltför mycket i händerna påregeringen.Miljöpartiet har med intresse tagit del av det material som utredningen harpresenterat.Det väcker många funderingar, krav på reaktion och handling.Styrningsfrågorna borde vara ett väl utvecklat avsnitt av propositionen. Så ärnu tyvärr inte fallet, regeringen vill få fria händer att behandla utredningensom den vill. Regeringen skriver i propositionen att det bör ankomma påregeringen att vidta erforderliga åtgärder för att åstadkomma en ökad grad avmåluppfyllnad, samt att kontinuerligt följa upp resultatet.Regeringen anför i propositionen att regeringen avser att hålla riksdageninformerad om hur utvecklingen av mål- och resultatstyrningen avFörsvarsmakten fortskrider. Detta räcker naturligtvis inte. Det är enligtMiljöpartiets uppfattning som skall avgöra vad som är viktigafrågor och i vilken utsträckning skall utöva beslutanderätt i dessa.Det bör vara som definierar sin roll och regeringens roll när detgäller att fördela ansvaret för styrning och uppföljning av försvaret.Miljöpartiet anser att försvarsutskottet måste fördjupa sitt arbete när detgäller att behandla de frågor som reser. Särskild vikt börläggas vid reglering av när regeringen måste höra beträffande t.ex.materielbeställningar och vilket underlag till beslut som krävs. Detta kanexemplifieras genom att regeringen i budgetpropositionen hemställer attriksdagen bemyndigar regeringen att medge beställning av materiel m.m. ochutvecklingsarbete för Försvarsmakten inom en kostnadsram av högst66 för tiden efter . Detta motsätter sigMiljöpartiet bestämt. Regeringen bör istället fortlöpande återkomma tillriksdagen med förslag till beslut rörande materiel och utvecklingsarbete, såatt får en större möjlighet att påverka till vad pengarna går, och omdet överhuvudtaget är rimligt att beställningen eller inköpet skall göras.Riksdagen bör enligt vår mening genom ett initiativ besluta om riktlinjer förnär regeringen skall förankra beslut om utveckling och beställning avmateriel i . Detta med syfte att säkra inflytande övermaterielbeställningar och utvecklingsarbeten.Internationella utbildnings-och rekryteringsfrågorRegeringen aviserar att man avser att utse en särskildutredare för att bl.a. föreslå former för samordning avutbildning för internationell verksamhet. Speciellt intressantär enligt mening tankarna på möjligheter för enframtida samordnad utbildning av militär och civil personalinför internationella insatser. Erfarenheter från degenomförda och pågående internationella insatserna har visatpå behovet av detta.Enligt mening är också frågan om hur rekrytering tillinternationella uppdrag går till och behandling av posttraumatisktstressyndrom efter genomförd tjänstgöring.Situationen för FN- eller IFOR-soldaterna när de kommit hem kan oftavara svår. De bär ofta på krigsminnen och möter arbetslöshet, utanförtskapoch en känsla av att ingen förstår deras situation. anser att dehemvändande soldaterna skall mötas på ett sådant sätt att de kan använda sinaerfarenheter på ett konstruktivt sätt både för det civila samhället ochindividen. Därför föreslår ett frivilligt samarbetsprogram medfredsorganisationer samt inrättandet av speciella "efteruppdragsplatser" påarbetsplatser där de kan få ta del av andra villkor än krigets, få ansvarsfylldauppgifter och integrera sig. Erfarenheterna är också viktiga att föra ut i t.ex.skolornas fredsutbildning. Med tanke på den våldsromantik som sprider sig iSverige kan den motbild som de hemkomna FN- eller IFOR-soldaterna kange vara ett värdefullt bidrag i kampen mot våldsförhärligande, vapendyrkanoch brist på empati.Viktig är också den utbildning som sker av befäl och frivilliga införuppdraget.På uppdrag av Högkvarteret har genomfört enenkätundersökning bland FN-soldater som tjänstgjort i de nordiskabataljonerna i Bosnien. Av undersökningen framgår det att en majoritet avsoldaterna efterlyser bättre utbildning inför tjänstgöringen. Det är intekunskaper i vapenhantering eller teknik som efterlyses, utan kunskaper omlokalbefolkningen, den politiska situationen i området och bättre språk-kunskaper. Denna undersökning måste ligga till grund för hur utbildningengenomförs i framtiden.När det gäller rekryteringen till internationella uppdrag har det framförtsklagomål i bl.a. pressen beträffande att personer med rasistiska ellerfrämlingsfientliga åsikter har tagits ut till internationell tjänst (se vidareavsnittet om rasism). Enligt vår uppfattning borde det vara föremål förutredning, liksom hur uppföljning, hjälp och stöd till de personer som harvarit ute på internationella uppdrag har fungerat. I det sammanhanget vore detockså värt att lyfta fram frågan om hur ofta det är lämpligt att samma personupprepade gånger rekryteras med korta uppehåll mellan uppdragen tillinternationella uppdrag. Regeringen bör enligt vår mening överväga en"uppehållstid" mellan uppdragen så att möjlighet till ordentlig behandlingmot posttraumatiskt stressyndrom finns.ForskningDet är enligt mening viktigt att en samordningav försvarsforskningen i sker av det militära och detcivila försvaret, samt att internationella erfarenheter tastillvara. åsikter om försvarsforskningenredovisas i motioner med anledning av regeringensproposition /97:5 Forskning och samhälle.Lednings- ochinformationskrigföringI regeringens proposition 1996/97:11 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred finns det ett avsnitt ominformationskrigföring. I denna proposition skriverregeringen att "IT-utvecklingen möjliggör radikaltförändrade sätt att bedriva traditionella militäraverksamheter... Men även psykologiska krigföringsmetoderinom de militära operationernas ram...kan genom denmoderna teknikens tillämpningar ges avsevärt mersofistikerade former. "kunde man läsa en artikel om"datorsoldater" som kan ruinera en nation "saboterateletrafiken, få dammar att svämma över och kärnkraftverk att gå varma. Ettland som anfalls kan inte säkert säga varifrån attacken kommer. "beskrivs IT-krigföring som någonting nytt, men historien är full avhändelser då just påverkan med information har inneburit stora konsekvenser.Det som är nytt är den större betydelse som informationen får till följd avteknikens utveckling. Högkvarterets definition på informationskrigföring äratt det "innebär att utnyttja information som en form av vapen för atttillkämpa sig makt i en konflikt".Det finns många exempel på offensiv informationskrigföringsteknik, blandannat:- angrepp på informationssystem i samhället,-- programmerbar ammunition avsedd för informationssystem ochinformationsprocesser,-- elektromagnetiska pulsvapen (datorerna i , på ellerpå börsen kan slås ut av en bomb, som inte skadar människor och som inteär större än en resväska),-- programvara i form av virus och logiska bomber,-- datamanipulation och utrustning för att ta över TV- och radionät som i sintur kan leda till falska meddelanden och desinformation.-I Östgöta Correspondenten kunde man läsa ett reportagefrån Kungliga Krigsvetenskapsakademiens 200-årsjubileum där denamerikanske amiralen delgav sina tankar om framtiden. Hanuppmanade oss att glömma nya stridsflygplan, ubåtar, stridsvagnar och högreförsvaranslag. "Låt oss inte hämta våra lärdomar från historien. Många av ossär konservativa och vill inte gärna förändra oss. Vi vill bevara våraförsvarsgrenar som en gång skapade dem", sade anser att regeringen borde ha lyft in lednings- ochinformationskrigföring i arbetet med försvarspropositionen, eftersom detta ihög grad borde påverka totalförsvarets utformning och organisation,tillsammans med den vidgade hotbilden. Detta är viktigt inte minst med tankepå att i kommande försvarsbeslut dessa frågor torde få stor inverkan på detmilitära försvaret, i alla fall om inte de traditionella och urpåtryckningssynpunkt starka organisationsivrarna får härja fritt!Just det senare är förmodligen en orsak till att dessa frågor intetillnärmelsevis har tillåtits påverka utformingen av det militära försvaret.När behandlade IT-propositionen framhöll en enigriksdag att säkerhets- och sårbarhetsfrågorna borde uppmärksammastydligare. Regeringen borde återkomma med en samlad strategi. Miljöpartietkonstaterar att en sådan strategi saknas, regeringens proposition bär inte ettspår av beslut. Det är enligt vår mening en brist att inte förslagettill försvarsbeslut innehåller en sådan strategi.Regeringen anmäler att den ämnar tillsätta en arbetsgrupp med uppdragetatt bl.a. följa utvecklingen av hot och risker inom informationskrigföring.Detta finner högst märkligt! Såväl försvarsutskottet somtrafikutskottet ansåg att det var helt otillräckligt att tillsätta enarbetsgrupp.Trots ett särskilt till kännagivande från i frågan saknas en samladstrategi och den mer samlade och samordnade ledning av IT-säkerhets-frågorna som efterlyste.Miljöpartiet finner det anmärkningsvärt att regeringen - trots till-kännagivandet - inte tagit med säkerhets- och sårbarhetsfrågorna på ett sättsom rimligen svarar mot krav.Icke-dödliga vapenPå många håll i världen diskuteras en ny form av vapen somhar potential att kasta omkull vedertagen krigföring. Det är"massbeskyddsvapen" (weapons of mass protection) ochicke-dödlig/antidödande krigföring som diskuteras. I USAsker utvecklingen i en snabb takt, US och US MarineCorps bedriver experiment, och flygvapnets interna tidskriftAirpower har ägnat ett temanummer åt dessa begrepp. Någraexempel på icke-dödliga vapen kan vara akustiska, laser,mikrovågor och radiostörning. Antidödliga vapen är de somslår ut målsökningssystem och missiler.FOA har forskat på området och de har presenterat intressanta resultatinom ramen för projektet . Man har t.ex.lyckats stoppa fordon med hjälp av mikrovågor. Tyvärr har Försvarsmakteninte prioriterat denna forskning i årets Försvarsmaktsplan. anseratt denna forskning är viktig och bör prioriteras.Antipersonella minorAnvändandet av så kallade antipersonella minor orsakar ettgigantiskt mänskligt lidande i konflikthärdar världen över.Värst drabbade är där minor, utspridda på jordsom annars hade kunnat brukas för odling, omöjliggör ettnormalt liv för miljontals människor.I har vi insett vilka konsekvenser bruket av antipersonella minorfår för civilbefolkning och ekologi. Därför verkar för ettinternationellt totalförbud mot antipersonella minor. Den svenska regeringenhar genom försvarsminister i tidigare försvaratdet faktum att minor ingår i det svenska försvaret genom att säga att "ettensidigt svenskt avskaffande av antipersonella minor inte har någonbetydelse". Tack och lov är nu denna inställning förkastad och regeringenföreslår nu ett förbud mot minor i det svenska försvaret. Detta beslut hälsarnaturligtvis med glädje. anser att inte minorna skallerättas med något annat vapen och att förbudet mot trampminor i det svenskaförsvaret skrivs in i lag. förutsätter också att regeringen ärstarktpådrivande i fråga om ett internationellt förbud mot antipersonella minor.MiljöfrågorRiksdagen har beslutat om att vidga säkerhetsbegreppet tillatt gälla även andra hot än militära. Ett av dessa reella hot ärden pågående miljöförstöringen. Försvarsberedningen skriveri sin rapport och svensksäkerhetspolitik (Ds 1996:51) bland annat att hotbildensträcker sig "över klassiska maktkonflikter tillförsörjningskriser, ekologiska obalanser, migrationsrörelser,nationalism, etniska och kulturella konflikter och terrorismtill det postindustriella samhällets sårbarhet t.ex. genomspecialisering och komplexa beroenden och beroendet av enväl fungerande infrastruktur".Vidare skriver försvarsberedningen att "de potentiella miljöproblemen ivårt närområde till följd av förekomsten av och bristande kontroll över avfallfrån kärnvapenhantering och kärnkraftsverksamhet är mycket stora".Beredningen anser att potentiellt mycket svåra konsekvenser för människoroch miljö ryms i bland annat olyckor och attentat mot kemiska industrier ochkärnkraftverk. Ett antal långtidsverkande faktorer som inverkar på densäkerhetspolitiska utvecklingen räknas upp "bland dessa kan nämnasmiljöförstöring, färskvattenbrist och livsmedelsbrist".Totalförsvaret måste enligt uppfattning ligga i täten när detgäller miljöfrågorna, särskilt nu när miljöhoten ingår i det säkerhetspolitiskabegreppet. Försvarets miljöengagemang, i teori men framför allt i praktik, hargivetvis betydelse både för folkförankringen och för trovärdigheten i och medatt miljöförstöring är ett säkerhetspolitiskt problem.Miljöpartiets förslag på miljöområdet redovisas i en särskild motion,Givakt för miljön, 1996/97:Fö2.Stölder av militära vapenMiljöpartiet har vid ett flertal tillfällen motionerat omallvaret i att militära skjutvapen förloras i en oacceptabelomfattning. För inte så länge sedan var det inbrott i Svealivgarde. Ett stort antal vapen, ett säkerhetsskåp medslutstycken till dessa vapen samt ammunition stals. Sedandess har Försvarsmakten genomfört ett antal åtgärder. Menenligt vår mening måste en tät och återkommanderapportering till ske över arbetet med åtgärder föratt nedbringa antalet förluster till noll. Detta mål harregeringen och det delar naturligtvis Miljöpartiet.Psykologiskt försvarRegeringen vill att skall godkänna övergripandemål för funktionen Psykologiskt försvar. Tyvärr nämnerregeringen inte ett ord om icke-militära motståndsfrågor ipropositionen. anser att de icke-militäramotståndsfrågorna skall ingå i det övergripande målet förfunktionen Psykologiskt försvar. hade delegationenför icke-militärt motstånd ansvar för de icke-militärafrågorna, men sedan den delegationen lades ned har ansvaretgått över till Styrelsen för psykologiskt försvar. Vi anser attde kunskaper och den kompetens som tidigare fanns inomdelegationen nu ska tas tillvara av Styrelsen för psykologisktförsvar, samt att dessa kunskaper sprids och vidareutvecklas.Miljöpartiet vill inrätta en försöksverksamhet i civiltmotstånd (se vidare motion 1996/97:Fö404).Miljöpartiet föreslår i vår motion med anledning av budgetpropositionen pengar bör riktas till Styrelsen för psykologiskt försvar. Dessa pengarskall användas för att utveckla de icke-militära motståndsfrågorna.FlygtekniskaförsöksanstaltenFlygtekniska försöksanstalten har som övergripande mål attfrämja utvecklingen av flygtekniken i landet. Detta mål villregeringen att skall godkänna. Det är enligtMiljöpartiets mening andra, mer framtidsvänliga,transportslag som behöver ökade resurser till sitt förfogande.Miljöpartiet vill minska anslaget till denna verksamhet ochinrikta den mot det nya övergripande målet "att främjautvecklingen av reducerade utsläpp och minskat buller tillföljd av flygverksamheten".KustbevakningenKustbevakningen hör till de myndigheter som får en utökadverksamhet till följd av EU-medlemskapet. Det är viktigt attden icke-militära bevakningen av våra gränser fungerartillfredsställande, speciellt med tanke på de oljeutsläpp sombara ökar och den allmänna miljöskyddsbevakningen somtyvärr kan förväntas skapa ytterligare arbetsbelastning förKustbevakningen. anser att Kustbevakningensfartyg skall utnyttjas i så hög grad som möjligt, det är därförviktigt att medel tillskjuts så att mer personal kan anställas.Miljöpartiet vill öka beredskapen runt , med tanke påde flyktingar som kommer i sjönöd på grund av undermåligafarkoster. Vi anser också att beredskapen skall höjas när detgäller bevakningen av miljösituationen. villanslå mer pengar än regeringen till Kustbevakningen.UnderrättelsetjänstRegeringen har aviserat att en översyn av den militäraunderrättelsetjänsten skall genomföras. anser attdet är ytterst viktigt att särskilt uppmärksamma förhållandensom kan leda till nya eller förstärkta hot eller andra svåranationella påfrestningar och låta dessa få reellakonsekvenser. Den säkerhetspolitiskt och militärt inriktadeunderrättelsetjänsten bör enligt vår mening i nuvarandesäkerhetspolitiska läge särskilt lägga vikt vid informationenom långsiktiga utvecklingstendenser och förändringar inommiljömässiga, politiska, ekonomiska och militära områden avbetydelse för säkerhet. Som exempel kan gesatomubåtar på och socialautvecklingstendenser (ökande klyftor) mellan människor.Här måste en samordning ske mellan olika myndigheterskompetensområden, men också att myndigheter bedömervarandra, för att säkerställa att olika hot bedöms utifrånsakkunskap och inte tradition. föreslår i ensärskild motion att underrättelsenämnden måste vidgas till attinnefatta alla i respresenterade partier, detta föratt öka insynen och att det är demokratiskt riktigt att låtamänniskor med olika syn på samhället ingå i en sådannämnd.KrigsorganisationenMiljöpartiet vill spara mer pengar på det militära försvaret änriksdagsmajoritetens fastslagna besparing underförsvarsbeslutsperioden (1996-2001). Vi anser att ramen fördet militära försvaret bör vara ,vilket vi redovisar närmare i vår motion med anledning avbudgetpropositionen. Besparingen är av ideologiska ochsäkerhetspolitiska skäl. Regeringen föreslår att den för år1997 sammanlagda ekonomiska ramen förutgiftsområde 6 Totalförsvar skall uppgå till 220,9 miljarderkronor. Detta förslag yrkar avslag på medhänvisning till de ekonomiska ramar vi presenterar ianslutning till budgetpropositionen.Detta innebär naturligtvis att vi förordar en mindre krigsorganisation .