ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T312 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av vägnätet i Göteborgs- och län Göteborgs- och län har ett stort och väldokumenteratbehov av investeringar inom kommunikationsområdet och dåspeciellt på det nationella vägnätet. Till detta kommerbehoven av att förbättra länsvägar ochkollektivtrafikanläggningar. De behov som finns avinvesteringar i länets kommunikationer kommer om de utförsäven att ge välbehövliga arbetstillfällen till det avarbetslöshet svårt tyngda . Investeringarna kanpåbörjas med kort varsel.Enligt är framkomligheten på länsvägnätet i länet lägre än förriket totalt. Region har i sin anslagsframställan prioriterat deviktigaste åtgärderna för området. Vi vill i detta sammanhang understrykavikten av att länsvägarna i ges en bättre standard och byggs utsnarast.Vi vill ge högsta prioritet åt utbyggnaden av E 6.I nationella väghållningsplanen för 1994-2003 är inriktningen, enligtriksdagsbeslut, att E 6 skall byggas ut till motorväg på hela sträckan genomSverige. Den otillräckliga standarden på nuvarande E 6 från tillnorska gränsen utgör den dominerande bristen i länets trafiksystem.E 6 är mest olycksdrabbade europaväg på de sträckorsom inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta: Vägen har en mycket ojämn standard - bitvis smal och krokig - vilketleder till onödiga risker vid omkörningar Andelen tunga lastbilar är stor Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begränsad till50 km/tim Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas.Mer än 1 000 människor har skadats på mellan och Göteborgunder , med mänskliga lidanden och storasamhällsekonomiska kostnader som följd.Dessutom innebär en försenad utbyggnad av eller en begränsadutbyggnad till motorväg att svenska företag, liksom norska, får högretransportkostnader och längre restid.Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motorväg till norskagränsen bl.a. följande: liv sparas olyckor blir färre miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorternaAv ovan nämnda skäl är det viktigt att den av fyrpartiregeringen planeradeoch av beslutade utbyggnaden av till motorväg från Uddevallatill norska gränsen inte försenas eller inte genomförs helt och hållet vilketdetfinns anledning att befara efter uttalande av regeringsrepresentanter.Utbyggnaden bör prioriteras inom det totala anslaget för väginvesteringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringar på kommunikationsområdet i och inom ramen för anslaget för investeringar i vägar.
mot · GK02T315 · 1996-10-07 00:00:00 — har landets sämsta vägnät. Att vägnätet är i sådåligt skick beror huvudsakligen på dåliga markförhållandenoch mycket tunga transporter kombinerat med enanslagsfördelning som inte tar hänsyn till dessa faktorer.Moderniseringen och utvecklingen av produktionen inomskogsindustrin bromsas nu av den undermåligavägstandarden.Skogsindustrin strävar efter att framställa mer förädlade produkter. ärSverige världsledande tillverkare av klorfri cellulosa. Men utvecklingeninnebär att virket har blivit en färskvara. Det går inte längre, attsom tidigare genom lagring överbrygga en tjällossningsperiod som varar imånader, då tiden från fällning till process numera får vara högst tre veckor.Processtekniken kräver en kontinuerlig tillförsel av färsk råvara. Underhålletoch standarden på vägnätet har på så sätt fått en avgörande betydelse förvidareutvecklingen av skogsindustrin.Forskningsstiftelsen räknade ut att de dåligavägarna i kostar skogsindustrin i ökadekostnader. För nästan hälften av dessa merkostnader svarar ochVästernorrland. Resultaten visar också att rena tjälsäkringsåtgärder har högsamhällsekonomisk lönsamhet, till och med högre än åtgärder påstamvägnätet.Den mångåriga eftersläpningen av vägunderhållet har varit mycket negativför länet. Trots att har lägre standardkrav än riksgenomsnittet,är det eftersatta investeringsbehovet för mittregionen hela 1,3 miljarderkronor. Det säger egna beräkningar. Det krävs således storainvesteringar i vår region för att kunna uppfylla kravet på rättvisa ivägstandard. Eftersom dagens eftersläpning av väginvesteringarna iVästernorrland är så stora, krävs särskilda åtgärder för vägarna iVästernorrland.Mot den här bakgrunden är det nödvändigt att vid fördelningen avväganslag till olika vägregioner ta betydligt större hänsyn till den tungatrafiken. det är också nödvändigt att satsa en större del av anslagen på driftoch underhåll av det befintliga vägnätet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda åtgärder för vägarna i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid fördelningen av väganslag ta större hänsyn till den tungatrafiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att satsa en större del av anslagen på drift ochunderhåll av det befintliga vägnätet.
mot · GK02T316 · 1996-10-07 00:00:00 — Väg E 18/E 20 mellan och I den nationella väghållningsplanen för 1994-2003 fannsE 18/E 20 mellan och med för åtgärd under1994-1996. Byggstart skulle ske enligtVägverkets planer. Detta har inte skett.Vägsträckan är en sträcka som är tungt belastad och meden onormalt hög andel tung trafik. Olycksfallen är många, 14 människor harmist livet , 206 personer har skadats mer eller mindreallvarligt. Antalet miljöfarliga transporter tillkommer som en hög risk;sträckan är i det avseendet en av tre mest belastade vägar.Byggandet av den nya vägen är alltså utomordentligt viktigt ur mångaaspekter.Till det ovan nämnda skall också tilläggas att byggnationen av Mälarbananpågår. löper järnvägen och den nya vägsträckningen parallellt.Att inte samordna arbetet kommer att leda till ekonomiska och miljömässigaförluster. Trafiken på järnvägen kommer också att behöva stängas av underlängre perioder om inte arbetet samordnas.Skälen är mycket starka för att byggandet av väg E 18/E 20 mellan Arbogaoch bör starta möjligt. Projektet bör finansieras inomVägverkets ordinarie anslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väg E 18/E 20 mellan och .
mot · GK02T319 · 1996-10-07 00:00:00 — I den nationella väghållningsplanen för perioden 1994-2003som beslutat anta, finns åtgärder för perioden1994-1996 upptagna för vägen E 18/E 20 Örebro-Arboga.I september 1995 beslutadeVägverket i sin detaljerade arbetsplan attvägsträckan skulle igångsättas . Endast tvåmånader efter detta beslut ändrade sig av ekonomiska skäl.Byggstarten för den angelägna vägen sköts därmed upp till en oviss framtid.Det finns ingen byggstart planerad , om inte pengarfrigörs från något annat vägbygge under tiden.Att bygga denna vägsträcka har positiv betydelse för miljön,ekonomin och trafiksäkerheten.Vägsträckan mellan och är kuperad, kurvig och mycketfarlig. Där finns en mycket stor andel tung trafik. Andelen är så hög som . Normalt ligger andelen på . På E 20 mellan och Göteborgär detta det mest belastade avsnittet. En stor andel av den tunga trafikenutgörs av transporter med miljöfarligt gods. Den tunga trafiken kommer attöka i och med att trafiken ökar på Hargs hamn. Vägbredden 12 m, vägenslåga plan- och profilstandard och den stora trafikmängden ger en hetsig trafikoch en trafikfarlig miljö där det blir alltmer vanligt med fyra bilar i bredd.Ett mycket stort antal svåra trafikolyckor sker på vägavsnittet. Depolisrapporterade olyckorna var 565 st . I dessadog 11 personer, 35 personer skadades allvarligt och 135 lindrigt. Ett mycketstort antal tillbud sker , speciellt då otåliga personbilsförare inteorkar invänta lämpliga tillfällen att köra om de tunga fordonen som nästanalltid tvingas köra på den smala vägrenen. Transporter av miljöfarligt gods ärmycket omfattande. Det gör att vägavsnittet är ett av de farligaste i landet.Enligt är detta vägavsnitt ett av de tre mest belastade ilandet. Det gör att tätort är speciellt utsatt.Att nya transportleder medför ingrepp i natur och levnadsmiljö ärofrånkomligt. Därför är det viktigt att planerarna bemödar sig om attminimera effekterna. Därför har den nya E 20 och den nya , somjust nu byggs, delvis samlokaliserats mellan och . nu senarelagt sitt projekt riskeras hela miljövinsten medsamlokaliseringen. Dessutom ökar kostnaderna kraftigt.En tidigare byggstart innebär också att arbetet med som ärunder byggnad kan ske vilket innebär besparingar eftersom vissaarbeten kan utföras samtidigt.Även ur miljösynpunkt är det viktigt att byggandet av väg och järnväg skersamtidigt därför att man kan minska tiden för de mycket störande ingreppsom sker i naturen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tidigarelägga byggandet av /E 20 mellan ochÖrebro.
mot · GK02T321 · 1996-10-07 00:00:00 — En väl utbyggd infrastruktur är nödvändig för ett vitaltnäringsliv. Inte minst spelar goda kommunikationer enavgörande roll när företag väljer etableringsort och land.Dels skall företagen kunna transportera insatsvaror ochfärdiga produkter till så låga kostnader som möjligt, delsskall människor bl.a. kunna ta sig till och från arbetet utandyrbara förseningar.På kommunikationsområdet märks dock tydligt - liksom på andra områden- statens intentioner att omfördela pengar från storstadsregionerna till övrigadelar av landet. Detta trots att det är i storstäderna som befolknings-koncentrationen är högst och det är där de flesta transporterna sker. Trans-portarbetet är i hög grad uttryck för ekonomisk aktivitet. Storstadsregionernasvarar också för en mycket stor del av landets BNP.Stockholms läns bilister betalar ca i skatter ochavgifter för sina bilar. Men av dessa pengar kommer blott , d.v.s.1,tillbaka till regionen för investeringar i gator ochvägar.Stockholmsregionen med 1,8 miljoner invånare behöver ett mer utbyggtvägnät.Dagliga köer in och ut ur i rusningstid vittnar därom. Att köerpå många gator i skapar förseningar såväl i kollektiv-trafiken som bland övriga transporter och härigenom bidrar till försämringenav luftmiljön i innerstaden högst väsentligt, bevisar bl a behovet av Ringenrunt . Trots att det framstår som uppenbart att Stockholmsregionenbehöver en bättre fungerande infrastruktur i form av utökad kapacitet påvägar runt och inom länet, uteblir större väginvesteringar. Det hardärför krävts en särskild uppgörelse inom regionen - den s.k. Dennis-överenskommelsen, som innebär att bilisterna i tvingasbetala speciella bil- och vägavgifter - för att finansiera det nya vägnät sombehövs.Enligt vår uppfattning är det både omotiverat och oanständigt att Stock-holmsregionens bilister tvingas betala skatter och avgifter för sina bilar - somi och för sig gott och väl skulle erfordras för att täcka behovet av nyaväginvesteringar i regionen - när dessa pengar huvudsakligen i ställetfördelas ut över andra delar av landet. Och detta somStockholmsbilisterna därutöver belastas med särskilda väg- och bilavgifterför tillkomsten av nya, nödvändiga trafikleder.Vi anser att staten bättre måste ta sitt ansvar för goda kommunikationerockså inom huvudstadsregionen, i och län. De statligaväganslagen till regionen måste därför svara mera rättvist mot de skatter ochavgifter som regionens bilister sammantaget betalar in till staten. Detskulle innebära att kravet på särskilda bilavgifter som finansieringav kunde minska i motsvarande mån. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslagen för väginvesteringar i närmareskall svara mot de skatter och avgifter som bilisterna i denna regionsammantaget betalar in till staten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att finansieringsbehovet med avgifter för den s.k. Ringen imotsvarande mån kan minskas.
mot · GK02T322 · 1996-10-07 00:00:00 — De enskilda vägarna är landets längsta och mestfinförgrenade vägnät. 24 000 väghållare förvaltar ochunderhåller, ofta med mycket ideellt arbete, detta vägnät,som bl.a. berör 800 000 fastboende och 200 000fritidsboende.För ett väl fungerande näringsliv, inte minst för skogsnäringen, för enlevande landsbygd, för turismen och det rörliga friluftslivet, för allemans-rätten och för den samhälleliga nyttotrafiken som räddningstjänst, skol-skjutsar, post- och socialtjänst, är de enskilda vägarna en förutsättning,liksom för den regionala balansen.De enskilda vägarna trafikeras och används således av en stor allmänhet.Begreppet "enskild väg" har i debatten ofta missuppfattats.De enskilda vägarna är inte enskildas vägar eller enskilda i bemärkelsen attde enbart berör boende utefter dessa. Som ovan nämnts har vägarna storallmän betydelse för såväl näringsliv, samhällelig nyttotrafik som för turism,allemansrätt och rörligt friluftsliv.Enskilda vägar är allas vägar, som dessutom håller landsbygd och skärgårdlevande.Enskilda vägar med anslag från stat och kommun får givetvis ej helleravstängas.För att undvika onödigt missförtånd beträffande begreppet "enskilda vägar"bör det nu vara lämpligt att införa ett mera adekvat namn, som bättrebeskriver dessa vägars funktion och status.Med tanke på övrig vokabulär inom vägområdet, där begrepp somriksvägar och länsvägar är klart definierbara, borde begreppet "lokala vägar"vara ett mera adekvat namn för vad enskilda vägar utgör och innebär. Dettabör ges regeringen till känna.En enig landsbygdsriksdag liksom flera intressenter inom skogsnäringendelar uppfattningen att enskilda vägar i fortsättningen bör benämnas lokalavägar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av namnbyte från "enskilda vägar" till "lokala vägar".
mot · GK02T326 · 1996-10-07 00:00:00 — har inom EU ställt sig bakom och godkänt TEN() vilket bland annat innehåller dens.k. nordiska triangeln som består av motorvägar ochsnabbtåg mellan de nordiska huvudstäderna. harvidare vid sitt inträde i EU uttalat att vi med särskilduppmärksamhet ska söka bevaka intressen inom EU.För är snabba och säkra transporter, för varor ochmänniskor, till kontinent av mycket stor betydelse.Europaväg 6 mellan och är en av landets mesttrafikerade och mest olycksdrabbade vägar. Inslaget av tung trafik, vilken tillstor del består av export från , är mycket stort. är trafikintensiteten särskilt hög. uttalade fyra f.d.transportministrar från , , och att E 6 mellanGöteborg och var det mest angelägna infrastrukturprojektet i Norden.1993 beslöt att investera i vägar ochjärnvägar . Socialdemokraterna, då i opposition, krävdeinvesteringar med . I trafikutskottet företräddesSocialdemokraterna av den nuvarande kommunikationsministern som sedan sitt inträde i regeringen uttalat sig för en "nollvision" förantal dödade och svårt skadade i trafiken. har hon gjort uttalandenom dramatiska begränsningar av väginvesteringar.Senast har den statliga () i ettbetänkande presenterat en samhällsekonomisk kalkyl, enligt vilken det inte ärlönsamt att bygga ut E 6 norr om . Detta sätt att bedöma lönsamhetav infrastrukturinvesteringar har utsatts för mördande kritik av nästan allaremissinstanser. E 6 norr om blir olönsam att bygga ut därför att degeografiska förhållandena medför höga kostnader för byggandet.KOMKOM:s förslag till investeringsplan drar ned andel avinfrastrukturinvesteringar i från till jämfört med nugällande plan. Man har underlåtit att analysera näringslivets - särskilt den nuså framgångsrika svenska och norska exportindustrins - behov av modernahögklassiga transportsystem.Motorvägar ger en större trafiksäkerhet. Detta framkommer inte minst närman ser på olycksstatistiken för E 6 söder om och Svinesund.Både trafiksäkerhetskrav och ambitioner för företagsutveckling i norraBohuslän och internationella åtaganden, inte minst gentemot ,talar för att E 6 snabbt byggs ut till motorvägsstandard från tillnorska gränsen. bör till regeringen framföra detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt utbyggnad av från till norska gränsen inomramen för anslaget för investeringar i vägar.
mot · GK02T328 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett stomnät för cykelvägar Av de nationella resvaneundersökningarna framgår attcykeltrafiken ökar i betydelse. Det samlade transportarbetetmed cykel är enligt större än transportarbetet medtunnelbana, spårvagn och pendeltåg tillsammans! Detta är enuppgift som verkar vara föga spridd. Och framför allt - denhar fått föga konsekvenser när det gäller myndigheternastrafikplanering och inställning till cykeln somtransportmedel.Cykeln betyder frihet precis som bilen. Den är snabb - särskilt istadskärnan. Den är billig. Dessutom ger den cyklisten välbehövlig motion.Därför väljer allt fler att cykla.Men cykeln saknas t.ex. helt i planering. I verketsverksamhetsgren statlig väghållning talas det endast om motorvägar, 13-metersvägar m.m. Byggande eller underhåll av cykelvägar nämns inte överhuvud taget. Inom verksamhetsgrenen väghållning finns dock cykeln med.Inom verksamhetsområdet miljö nämns att arbetar med 8reformområden: ökad hänsyn till miljön ett energisnålare vägtransportsystem minskade utsläpp i luften bättre luftkvalitet i tätort mindre buller mindre förorening av mark och vatten bättre utformad vägmiljö att skapa kretsloppAlla dessa punkter representerar kvaliteter som cykelåkninginnebär. Men nämner inte cykelns fördelar i dessahänseenden. Det borde vara självklart att i sinbudget avsätter medel för att utforma en infrastruktur, därcykeln är en naturlig del.Det enda område där berör cykeln är inom området säkerhet.Här vill man öka användningen av cykelhjälm till , en åtgärd somdock mer handlar om att anpassa cyklisten efter trafiken och inte tvärtom,vilket vore det naturliga. Det är olyckligt och defensivt. I stället borde detvara självklart att skapa möjligheter för cyklister att ta sig fram på ettsäkertsätt i trafiken.Olycksfallsstatistiken oroar visserligen och beror naturligtvis till ickeoväsentlig del på att det saknas cykelvägar och ordentliga anvisningar omcykelns betydelsefulla roll i trafiken. Att ensidigt satsa på hjälmar betyderenligt utländska erfarenheter att cyklingen minskar, vilket vore olyckligt.Hjälmtvång måste därför avvisas.Över huvud taget finns det en negativ attityd till cyklister, som är svår attförstå. En positiv syn på cyklisten vore mer naturlig. Man klagar över att detcyklas på trottoarer m.m. Detta blir, även om det är fel i många fall, den förcyklisterna säkraste vägen. Över huvud taget saknas det nytänkande när detgäller cykeltrafik som finns i t.ex. och Frankrike.Möjligheten att parkera sin cykel är också bedrövligt dålig över lag. Däravdet stora antalet cykelstölder. Även här krävs nytänkande av stadsplanerarna,vilka ju endast planerar för bilar och motorcyklar.Vägverket bör i sin planering upprätta en stomplan för cyklisterna för helaSverige. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av en stomplan för cykelvägar över landet.
mot · GK02T329 · 1996-10-07 00:00:00 — Utvecklingen av länderna kring kommer attinnebära ökad sjöfart. Det är angeläget att våra hamnar påöstra kusten står rustade inför den kommande trafiken.Djuphamnen i har närhet till öppet hav och ärmycket lämplig för både gods- och passagerartrafik. Hamnenhar även förberett sig för en utökning av verksamheten ochhar därför avsatt mark för såväl utbyggnad som lagring ochspedition. Till hamnen finns även järnväg dragen. Men det ärsämre beställt med vägen.Till som ligger längst nere på går riksväg73. Vägen har alltid varit mycket olycksdrabbad då den är hårt trafikerad ochi dåligt skick. I har ingått en ny väg mellan (detfinns motorväg dit) förbi till . Tyvärr har de drygt 2 sedan är kvar till inte kommit med.För att kunna tillvarata och utveckla resurser måste ävenresterande 2 mil få samma standard som den just invigda vägen mellanJordbro och Fors.Det är en angelägenhet för såväl Gotlandstrafiken som annan sjöfart iNynäshamn som för de 4 500 invånare i som pendlarfrån kommunen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av utbyggnad av väg 73.
mot · GK02T331 · 1996-10-07 00:00:00 — Varje vintersäsong sprids stora mängder salt på våra gatoroch vägar. Under de senaste säsongerna har saltmängdernavarierat mellan 240 000 och470 , varav kommunerna svarat för ca 40 000 ton.Vintervägsaltningen ger negativa miljöeffekter. De primära miljöeffekternaär:- förändrade markförhållanden,-- påverkan på vegetationen (uttorkning, näringsbrist etc.)-- förhöjd salthalt i grundvatten och brunnar,-- förhöjd salthalt i sjöar och vattendrag,-- ökad korrosion (fordon, broar, räcken, stolpar m.m.).-Bland de s.k. sekundära miljöeffekterna är de mest negativaden ökade kemikalieanvändningen (spolarvätskor,avfettningsmedel, rostskyddsprodukter o.s.v.) ochspridningen av metaller som zink, koppar, krom och nickeltill omgivande recipienter till följd av korrosionen av fordon.Kända miljöeffekter av saltspridning är endast negativa.Ett av dagens stora miljöproblem är försurningen av mark och vatten.Södra är mest utsatt.En känd åtgärd som minskar försurningens skadeverkningar är kalkning.En kombinerad halkbekämpning och kalkning bidrar till att mindre mängdsalt sprids och att naturen tillförs kalk via diken och vattendrag som korsarvägområdet. Vid användning av kalkprodukter i vinterväghållning erhålles enpH-höjande effekt i vägens närmiljö som saltets skadeverkningar påmiljö, fordon och anläggningar minskas.Vägverket, , ochflera kommuner har via olika projekt och försök arbetat för minskadsaltanvändning i vinterväghållningen bl.a. genom användning av kalkstens-kross och andra kalkprodukter.Vid en sammantagen utvärdering konstateras att en övergång tillkalkprodukter ger klart positiva effekter ur miljösynpunkt och att en fortsattutvecklings- och försöksverksamhet ytterligare kan effektivisera och förbättradenna metod vid halkbekämpning.Verksamheter som bevisligen bidrar till bättre miljö, minskad försurningoch mindre korrosion och som befinner sig i ett utvecklings- ochförsöksskede, bör på olika sätt stödjas och stimuleras. Övergången frånvägsalt till kalkprodukter vid halkbekämpning är en sådan verksamhet.Anslag bör riktas till denna utvecklings- och försöksverksamhet. Finansieringbör ske inom ramen för hållbar utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd och stimulans till utvecklings- ochförsöksverksamhet syftande till mindre saltanvändning vid halkbekämpning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering inom ramen för hållbar utveckling.