mot · GK02So401 · 1996-10-07 00:00:00 — Trygghet och välfärd för funktionshindrade Moderata utgångspunkterI råder en bred enighet om att människor som har ettfunktionshinder skall garanteras trygghet och välfärd även itider av ekonomisk kris.De senaste åren har genomlidit en av de värsta lågkonjunkturernasedan 1930-talet, vars skadeverkningar förstärkts av den socialdemokratiskapolitiken. De besparingar olika (s)-regeringar genomfört både ochefter 1994 har slagit hårdast och utan urskiljning mot de allra svagasteindividerna i samhället. Att få balans i vårt lands ekonomi är det endasättet att skapa förutsättningar för en välfärd värd namnet, och det ärledstjärnan i det moderata arbetet. Men trots ett ekonomiskt allvarligt lägeanser vi att de funktionshindrade i möjligaste mån skall undantas frånbesparingar.Stödet till dessa skall vara mångsidigt och anpassas till den funktions-hindrades särskilda förutsättningar. Den funktionshindrade skall ha möjlighetatt påverka sin egen situation, t.ex. genom att få välja vård, assistans ochomsorgsform. I missförstådd jämlikhetssträvan anser Socialdemokraterna attalla människor är "lika" även på det sättet att alla har samma behov, som omalla vore stöpta i samma form.Vi moderater ser det som fullständigt självklart att människor medfunktionshinder är individer med varierade och särpräglade behov ochönskemål. Vi anser också att medmänniskors personliga engagemang gör denfunktionshindrades liv rikare och ökar tryggheten. Därför vill vi att frivilligtsocialt arbete med handikappade skall stödjas och uppmuntras. Allafunktionshindrade skall ges möjlighet till eget boende, anpassat till de egnabehoven.I denna motion visar vi på den skillnad som finns mellan oss moderater ochSocialdemokraterna. Vi presenterar också ett antal förslag på reformer somskulle underlätta livet och vardagen för de funktionshindrade.Borgerliga reformer ochsocialdemokratiskaåterställareI samband med att den moderatledda regeringen tillträddesade statsminister i sin första regeringsförklaringden följande om de funktionshindrade:Människor med handikapp och deras anhöriga skall ges ökade möjligheter tillett gott liv. Regeringen kommer att lägga fram förslag till ett ökatstöd för de handikappade grundat på förslaget från handikapputredningen.Sammantaget kan man nu konstatera att den borgerligaregeringen under sina gjorde mer för defunktionshindrade än vad Socialdemokraterna någonsinklarat av.Nu har klockan vridits tillbaka genom att en tillväxthämmande högskatte-politik åter satts i högsätet. Den ekonomiska politik som regeringen fört ochför drabbar hårdast de svagaste i samhället. Så föreslog regeringen t.ex.kraftiga försämringar i LSS och , lagstiftningen till skydd för de allrasvagaste. Endast genom bl.a. en massiv moderat motoffensiv kundeförsämringarna begränsas, men den socialdemokratiska regeringen fickändock med hjälp igenom en försämring för dessa gruppermotsvarande . Man har försökt försämra även för andrasvaga grupper som föräldralösa barn och änkor men tvingats slå till reträtt -åtminstone vad avser barnpensionen. Vi kan av detta se att varje gång detsitter en socialdemokratisk regering så hotas de svagaste i samhället avförsämringar. Det är lättare för Socialdemokraterna att angripa dessaröstsvaga än att ta strid med de stora röststarka LO-kollektiven för att skapaarbete och möjlighet för de allra flesta att leva på sin lön.Vi moderater vill i stället begränsa skatteuttaget för svenska folket så attden övervägande delen av inkomsttagarna kan leva på sin lön utan bidrag ochsubventioner och de grupper som på grund av sjukdom och funktionshinderhar behov av samhällets stöd skall tillförsäkras rimlig och med andra grupperjämförbar levnadsstandard.HjälpmedelsgarantinMen mycket återstår. Ett av de områden där vi moderater villförbättra situationen avser hjälpmedel där kösituationen inteförbättrats nämnvärt. De ekonomiska åtstramningarna inomlandstingen har också slagit mot hjälpmedelsförsörjningen.Problemet är att landstingen i princip har monopol på hjälpmedel.Genom centralt dirigerade överenskommelser hänvisas alla med rätt tillhjälpmedel till en enda huvudman, landstingen. Detta är kostnadsdrivande pågrund av frånvaron av konkurrens. En anpassning av en bil för enrörelsehindrad som är beroende av rullstol blir på så sätt ofta 100 000 kronordyrare utan att några fördelar vinns trots den högre kostnaden! På så sätt kanalla de som inte har pengar och kontakter komma i kläm när byråkratin intehänger med och inte sporras att hitta nya och bättre hjälpmedel.Moderna hjälpmedel är för många människor skillnaden mellan ett liv ipassivitet och invaliditet eller möjligheten att leva ett normalt liv. Därför ärdet allvarligt när den offentliga sektorns monopol inte klarar av att underlättalivet för de funktionshindrade. Vi vet också att väntan på hjälpmedel riskeraratt försvåra en invaliditet, men också att den kan leda till depressioner ocharbetsoförmåga. Därför måste alla vägar prövas för att komma till rätta meddagens kösituation och brist på flexibilitet inom hjälpmedelsområdet.Vi moderater har tidigare föreslagit att hjälpmedelsmarknaden öppnas såatt möjligheterna för alla i behov av hjälpmedel kan få dessa. Detta kommeratt ge fler, bättre och billigare hjälpmedel, eftersom konkurrens gerkostnadseffektivitet som den tekniska utvecklingen påskyndas. Vikallar vår reform för en hjälpmedelsgaranti.Förslagets grund är att alla som är i behov av ett hjälpmedel skallgaranteras detta - som möjligheten till val av hjälpmedel öppnas förden enskilde. Det skall ses som en fortsättning på den valfrihetsrevolutionsom den borgerliga regeringen inledde i form av t.ex. skolpeng ochvårdgaranti.Vi föreslår att verksamheten på landstingens hjälpmedelscentralerkompletteras. En möjlighet för dem som har rätt till hjälpmedel och inte ansersig kunna vänta i kön eller inte har denna möjlighet beroende på t.ex. svårthandikapp införs. Detta förenas med bidrag upp till en viss nivå avhjälpmedelcentralens kostnader.Fördelarna med detta är flera:* Genom en hjälpmedelsgaranti ökar vi valfriheten för alla och inte baraför de ekonomiskt starka. ** Genom garantin ökar informationsspridningen kring nya hjälpmedel dåen uppluckring av monopolet innebär en press på hjälpmedels-producenterna att marknadsföra sina produkter. Det betyder att nya,förbättrade hjälpmedel kommer fler till del snabbare. ** Garantin ger handikapporganisationerna en starkare ställning såvälekonomiskt som rent organisatoriskt. Ekonomiskt eftersom t.ex.hjälpmedelsproducenterna för att marknadsföra sina produkter kommeratt använda organisationernas informationskanaler. Organisatoriskt dåhandikapprörelsen blir en naturlig källa för information om allaprodukter på hjälpmedelsmarknaden. ** De som inte väljer att använda sig av garantin kommer att få kortareväntetider på landstingens hjälpmedelscentraler, då dessa avlastats. *Hjälpmedelsgarantin skall ingå som en del isocialförsäkringen, men inte rymmas inom ramen för vårtförslag om en sjukvårdsförsäkring, eftersom vi inte anser attdet är naturligt att jämställa funktionshinder med sjukvård.Precis som skall rätten till hjälpmedel ges avhjälpmedelscentralernas konsulenter. Men även läkare skallkunna utfärda intyg för hjälpmedel, speciellt om det är fråganom funktionshinder som har grund i åldrande.Vi har inte fastlagt någon nivå på garantin. Skälet är att utformningen avgarantin måste bli föremål för särskild utredning där noggranna analyser ochavvägningar görs. Det är också viktigt att föra en dialog medhandikapporganisationerna. Ett problem kan t.ex. vara kostnadsskillnader förolika hjälpmedel på ända upp till flera . Nivån måstesannolikt variera beroende på vilken typ av hjälpmedel som behövs.Kostnaden för vår garanti kommer att rymmas inom de nuvarandeutgifterna för hjälpmedlen. Mycket talar dessutom för att garantin i längdenkommer att minska det offentligas kostnader, som utbudet avhjälpmedel ökar. En uppluckring av en monopolmarknad innebär ökadkonkurrens och därmed lägre kostnader.I valrörelsen lovade vi att en borgerlig regering skulle studera dettanärmare och återkomma med förslag på en hjälpmedelsgaranti. Detta arbeteinleddes också, bl.a. fick i uppdrag att delta. Detta arbetemåste fortsätta och intensifieras så att nödvändiga analyser och avvägningarkommer till stånd.Sjukvård och rehabiliteringSjukvårdens resurser krymper. Människor som betalt skatthela sitt liv för att vara garanterade sjukvård och omsorg närde blir gamla eller av andra skäl behöver den kan inte längreräkna med detta. Inte heller de handikappade kan räkna medatt få det stöd de räknat med och vårdkedjor med habiliteringoch rehabilitering lider av de samordningsbrister ett stelbentlandstingsmonopol medför. Krisen inom sjukvården ställerkrav på en radikal förändring både vad gäller organisationoch finansiering.Vi föreslår i motion 1996/97:So207 av m.fl. (m)införandet av en allmän hälsoförsäkring. Ett samlat grepp tas över alla deresurser som berör sjukdom och hälsa och resurserna samordnas.Försäkringen skall omfatta alla medborgare och landstingsskattenssjukvårdsdel öronmärks genom att omformas till en försäkringsavgift.Avgiftens storlek är beroende av betalningsförmåga oavsett ålder eller risk.En allmän obligatorisk hälsoförsäkring innebär att politisk detaljstyrning avvården försvinner, makten går över till patienten och de pengar som betalatstill sjukvård går också till sjukvård. En hälsoförsäkring garanterar en godsjukvård åt alla med valfrihet, en hög medicinsk kvalitet och godtillgänglighet. Särskilt viktigt är detta för dem som på något sätt är svaga.Attkunna välja vårdgivare, att veta att vården sker på "mina" villkor och inte påpolitikernas stärker självkänslan och får talet om ett lika människovärde attinte bara vara tal utan konkret verklighet. För oss moderater finns engrundläggande respekt för den enskilda människans rätt att välja. En allmänhälsoförsäkring skulle starkt bidra till förbättringar inom vården ocheftervården för de handikappade.Regeringen har dragit ner anslagen tillden yrkesinriktade rehabiliteringen. Detta har vi moderater motsatt oss. Ävenom uppgifter från bl.a. pekar på att de medel som i för rehabilitering inte utnyttjas så effektivt som borde vara fallet, ärdetta inget argument för att dra ner på stödet. Tvärtom borde det vara enomedelbar signal för regeringen att vidta de åtgärder som revisionen påvisatoch därmed förbättra rehabiliteringsarbetet. Detta har vi också föreslagit ochhar därför avvisat nedskärningar på detta område. En utebliven rehabiliteringkan snabbt leda till ett permanent funktionshinder som kostar såväl mänskligtlidande som ekonomiska resurser i socialförsäkringen. Det är väsentligt attinte överge arbetslinjen, utan i stället se till att upphandlingen avrehabiliteringstjänster förbättras och effektiviseras.Den nya teknikens möjlighetEtt område som alldeles för länge har stått i skymundan förde funktionshindrade är informationstekniken. Alltför längehar människor med funktionshinder betraktats som"hjälplösa" individer som staten har en skyldighet att "tahand om" - oavsett faktiskt behov eller individuella hänsyn.Detta har inte sällan lett till att många funktionshindrade harpassiviserats och känt att de saknar värde - de har ju inte"behövts". Detta gäller inte minst de yngre, som aldrigkanske givits en möjlighet att visa att enfunktionsnedsättning inte alltid är eller behöver vara etthinder.De senaste åren, inte minst genom IT-utvecklingen, har situationenförändrats för de funktionshindrade. Allt fler unga funktionshindradeaccepterar inte att betraktas som "offer" och personer som alltid skall tas omhand genom stöd på arbetsmarknaden, förtidspensioner eller andra offentligastöd. De säger att de vill få en rimlig chans att visa att man faktiskt kanklaraav avancerade arbeten trots en syn- eller hörselskada eller att man är bundenvid en rullstol.De senaste åren har IT-utvecklingen gått med en nästan ofattbar hastighet.Nya möjligheter öppnar sig för . Bara var t.ex.Internet ett närmast okänt begrepp - börjar det bli vardagsmat. Genomde olika mjukvaruprogram som finns på dataområdet har särskilt ungafunktionshindrade givits möjlighet till en rikare fritid som nyaarbetsmöjligheter har öppnat sig.I utvecklades t.ex. ett program som heter IRC.Det står för Internet Relay . Principen bakom detta program är att manansluter sig till en server någonstans i världen och kopplar upp sig mot etttusental olika kanaler. Varje kanal har ett särskilt ämne där man sedan kandelta i samtal eller debatt. På IRC samlas hundratusentals människorfrån världens alla hörn och diskuterar allt mellan himmel och jord.Kommunikationen går snabbt - det handlar . Det är iprincip som att prata i en vanlig telefon. Skillnaden är att man skriver iställetför att prata med varandra. Man byter dataprogram (s.k. freeware- respektiveshareware-program), diskuterar gemensamma intressen och, minst likaviktigt, knyter kontakter. Genom att alla befinner sig på IRC på exakt likavillkor spelar ett eventuellt funktionshinder ingen som helst roll. Människorblir accepterade och respekterade som de är. Detta tror vi har avgörandebetydelse för samhällets syn på människor med funktionshinder.Attityden att funktionshindrade alltid skall "tas om hand" kommer attförändras. I stället kommer det att få större betydelse vilka möjligheter dennya tekniken ger de funktionshindrade. Vi kommer allt mer att återgå till densyn på funktionshinder som stadfästes och som innebär att ettfunktionshinder i mycket stor utsträckning utgörs av den miljö denfunktionshindrade befinner sig i. Genom att förändra miljön ochförutsättningarna minskar funktionshindrets betydelse och den funktions-hindrades möjligheter tas till vara fullt ut. I förlängningen bör denna ändradesyn också innebära att funktionshindrade ges samma chans påarbetsmarknaden som andra. Detta är en utveckling som vi anser måsteuppmärksammas och stödjas. måste man ha klart för sig att detalltid kommer att finnas människor med funktionshinder som trots all teknikbehöver extra stöd och hjälp. Detta skall garanteras och det står inte i någotmotsatsförhållande till informationsteknikens möjligheter.Det är dock en svaghet med informationstekniken att den t.ex. hindrarmånga synskadade att ta del av utbudet på t.ex. WWW (World ).Men ser vi detta som ett problem som har alla möjligheter att lösas.Därför är det centralt att forskningen och utvecklingen på IT-områdetintensifieras med bl.a. de funktionshindrade i allmänhet och de synskadade isynnerhet som särskilt prioriterad grupp. Detta bör också kunna innebära attinformationstekniken blir mer användarvänlig även för andra.Vi vill i detta sammanhang också uppmärksamma dyslektikerna. Genomden nya tekniken på dataområdet öppnas många möjligheter även för dennaofta anonyma grupp att få hjälp med sina läs- och skrivsvårigheter.Statsmakten skall inte styra forskningen. Detta är en grundläggandemoderat princip. Det var inte heller genom statliga direktiv som t.ex. IRCutvecklades. Däremot har statsmakten en viktig roll som påtryckare ochopinionsbildare gentemot t.ex. dataindustri och forskningsinstitutioner. Enannan oerhört central roll i detta arbete spelar landets handikapp-organisationer. De bör kunna fungera som föregångare och goda exempel.Dessutom är det viktigt att de funktionshindrade själva finns med iutvecklandet av nya program och ny informationsteknik. De vet vilkaproblem som finns och kan ha förslag på hur lösningarna bör varautformade.Funktionshindrade och EUTack vare medlemskap i den europeiska unionenhar funktionshindrade i vårt land fått tillgång till detomfattande arbete och de många projekt som är särskiltriktade till unionsmedborgare med funktionshinder. Den nyamöjligheten har också uppmärksammats av flera svenskahandikapporganisationer som har eller har haft anställda iBryssel för att bevaka och följa utvecklingen på dettaområde.Sverige har mycket att lära de andra EU-länderna om t.ex. rehabiliteringoch arbetsmarknad för funktionshindrade. Men vi i har också mycketatt lära av de andra medlemsländerna. Det handlar bl.a. om handikapp-anpassning och hjälpmedel. Det är, som vi ser det, centralt att arbetet med attskapa gemensamma miniminivåer för att ge den fria rörligheten inom unionenen reell innebörd även för de funktionshindrade intensifieras. Även de projektvars syfte är att underlätta och förbättra för funktionshindrade att komma inpå den ordinarie arbetsmarknaden bör vara ett prioriterat område för densvenska regeringens samarbete med EU.ADADen republikanske presidenten signerade 1990en lag som innebar att de funktionshindrade i gavs nyamöjligheter att leva ett så normalt liv som möjligt. Ett antalrättigheter garanterades också för de funktionshindrade.Americans With Disabilities Act () förbjuder t.ex.diskriminering av personer med funktionshinder. Den gerockså funktionshindrade rätt att använda kollektivatransporter, varför trafikmedlen måste anpassas. Detta skermed hjälp av den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen,vilket i fallet med kollektiva färdmedel innebär att helaresekollektivet får betala kostnaderna för nödvändigainvesteringar via biljettpriset.Vidare stadgar att federala, delstatliga och lokala myndigheter måstevara tillgängliga för personer med funktionshinder. Funktionshindrade harockså enligt lagen att på lika villkor få tillgång till utbjudna varor,tjänster,lokaler och förmåner som erbjuds av privata näringsidkare. Det omfattar ävenallmänna utrymmen som restauranger och hotell. Telefonbolag måste anpassasina system så att t.ex. personer med hörsel- eller talsvårigheter får sammamöjlighet att använda sig av telekommunikationer som hörande personer.Lagen har varit i kraft och det borde vara av stort intresse attstudera resultaten och konsekvenserna av denna mycket avanceradelagstiftning som i sin omfattning saknar motstycke i Sverige.Det räcker med att som turist besöka för att konstatera atttillgängligheten vida överstiger den de svenska landstingen generellt erbjuderde funktionshindrade. Bussarna i är t.ex. försedda med en särskildhissanordning som gör det möjligt för en rullstolsbunden person att snabbtkomma på och av bussen utan långa väntetider för andra passagerare.Övergångsställen och trottoarer är i princip alla handikappanpassade, och istort sett alla restauranger har handikapptoaletter och annan handikapp-anpassad utrustning.Förändringarna och de nya bestämmelserna har inte kostat de amerikanskaskattebetalarna några större belopp. I stället har kostnaderna spritts bland deandra nyttjarna av en viss tjänst.Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som utan dröjsmål studerarde amerikanska erfarenheterna och hur dessa kan användas i arbetet för attunderlätta de funktionshindrades situation i . bör frågan omansvars- och finansieringsprincipen ytterligare belysas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkten för handikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hjälpmedelsgaranti,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän hälsoförsäkring,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rehabilitering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationstekniken och de funktionshindrade,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de funktionshindrade och den europeiska unionen,7. att hos regeringen begär utredning om erfarenheterna av denamerikanska Americans With Disabilities Act () och den därmedförenade ansvars- och finansieringsprincipen i enlighet med vad som anförts imotionen.