ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T13 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Prioritera byggnation av ny mellan ochArboga.Vissa av de planerade men ännu ej genomförda infrastrukturprojekten i vårtland är av såväl regional som nationell betydelse. Det planerademotorvägsbygget mellan och är ett sådant.På den aktuella sträckan kläms två Europavägar, E 18 och E 20, ihoppå en vägsträckning som av många bedöms vara en av de absolut sämsta ilandet, inte minst sedd i relation till sin betydelse för transportarbetet.Dettagör att den aktuella sträckningen med rätta kan beskrivas som Mellansverigestransportmässiga getingmidja.Den som kör mellan , och passerar den aktuellasträckan. Den som reser med bil mellan , , ochStockholm likaså. mellan och rustas harbetydelse inte bara för de närmast berörda länens regionala resande, utan ihögsta grad också för fjärrtrafiken.Sträckan är hårt olycksdrabbad. Bara har 14 människoromkommit i olyckor mellan och . Därtill kommer atthundratals har skadats. Vägen har mycket få om ens några sträckor som ärlämpade för omkörningar. Sikten på den vägen skyms avsänkor och av att vägen är förhållandevis kurvig.Vägen mellan och har en mycket hög andel tunga trans-porter. Denna överrepresentation gäller även för transporter av miljöfarligtgods. De dåliga omkörningsmöjligheterna gör att det ofta bildas köer bakomlångtradarna, vilket bidrar till en förhöjning av olycksrisken.Ett enigt näringsliv står bakom begäran att vägen måste byggas om. Detgäller naturligtvis åkarna, men också företagarna i allmänhet. Näringslivetsorganisationer i området, som SAF, Handelskammaren och Företagarna lyfteralla fram en ny väg mellan och som en av de centralafrågorna för att förbättra förutsättningarna för produktion och arbete iregionen. Näringslivet har också uppvaktat Kommunikationsdepartementetmed sina synpunkter.En nybyggnation är viktig för att främja pendlingsmöjligheterna förmänniskor mellan städer som byggnationen utan dröjsmål ges möjlighet att undvika framtidadriftstörningar - och därmed kostnader - på de sträckningar av vägen somskall vara parallella med . En försening skulle vidare föra med sigvissa tekniska problem vid byggnation längs den gemensamma sträckningen.I den nationella väghållningsplanen för 1994-2003 fanns den aktuellavägen upptagen under 1994-96. planerade också en byggstartunder . Trots de långt framskridna planerna lyftes projektet dock urVägverkets budget , när verkets anslag skars ner.Skälet för detta kan ha varit att byggnationen av drabbats avvissa kostnadsökningar jämfört med investeringsplanen. Kostnadsökningarnavar dock inte onormalt höga sett i relation till jämförbara projekt.I delbetänkande föreslogs att endast projektmed en nettonuvärdekvot på +0,4 skulle utföras. Projektet E 18/E 20 beräknas nu ha en nettonuvärdekvot på +0,60.Den aktuella sträckningen mellan och är inte nämnd ipropositionen. Den är dock av så stor vikt att nu bör prioriteraprojektet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en ny mellan och .
mot · GK02T17 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter GötalandsbananRegeringen har i sin proposition om infrastrukturinriktningeninte lämnat utrymme för projektet , ettprojekt som ingående bearbetats under ett tiotal år, som berörlandets två största städer och ytterligare stora städer somBorås, , och . Den tilltänktabanan är en så viktig länk i ett framtida miljöanpassat ocheffektivt transportsystem att den på kartor hos Europeiskajärnvägsunionen finns inritad som en självklarhet.Sedan de kommuner som ligger längs banan och även många företag somskulle bli berörda därav presenterat förslag till sträckningar, användbarhet,utvecklingsmöjligheter m.m. är det av största vikt att staten belysersystemfrågorna kring detta projekt. Det är angeläget att staten tar initiativtillen samlad systemstudie. Regeringens inriktningsförslag behandlar inte despeciella förutsättningar som faktiskt finns för att utveckla en högklassigjärnvägstrafik mellan landets tre största städer, förutsättningar som samtidigtpå ett omfattande sätt gynnar de större orter som ligger inom området.Det behövs en uttalad politisk viljeyttring för att i ett framtida meramiljöanpassat och effektivt transportsystem förnya och utveckla det svenskajärnvägsnätet. I en sådan utveckling skulle en utbyggnad av Götalandsbananutgöra ett viktigt steg. Banan skulle vara samhällsekonomiskt lönsam. Göta-landsbanan skulle ha en stor strategisk betydelse. gjorda beräkningarvisar att trafiken skulle generera betydande företagsekonomiska överskott ochpå årsbasis locka till sig upp emot 2 miljoner nya tågresenärer. I detkommande infrastrukturbeslutet måste så viktiga strategiska satsningarkomma med. Ett fortsatt utredningsarbete bör komma till stånd på två nivåer:- Staten tar ansvar för en bredare systemstudie för att belysa olikainriktningsmöjligheter för järnvägssatsningarna ,-- en utredningsman ges i uppdrag att i samverkan med länsstyrelser ochkommuner längs den tilltänkta bansträckningen samt fortsättautredningsarbetet och därmed också höja den fysiska planberedskapen förett beslut om en första etapp i kompletteringen av Götalandsbanan.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett fortsatt arbete med projektet .
mot · GK02T18 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter GötalandsbananEnligt infrastrukturpropositionen gör regeringen denbedömningen att Götalandsbanan utgör en komplettering avnuvarande järnvägar genom folkrika tätortsregioner i södraSverige och att den kan skapa möjlighet till ytterligareutveckling av järnvägen som persontransportmedel.Arbetet med Götalandsbanan har varit klart målinriktat och bl.a. engageratsåväl flera kommuner som näringslivet inom det berörda området. Enutbyggnad av denna sträcka är ett viktigt steg i arbetet med att låta järnvägensom transportmedel spela en större roll . Banan är samhälls-ekonomiskt lönsam, den har stor strategisk betydelse och den attraherar 1,5-2miljoner nya tågresenärer. En förutsättning för att järnvägen generellt ävenskall bli ett framtida viktigt kommunikationsmedel är att järnvägen finns ianslutning till viktiga befolkningsområden.En satsning på Götalandsbanan har såväl nationell betydelse som storbetydelse för den regionala utvecklingen. Banan löper genom en befolknings-tät korridor där järnvägsresor är omöjliga. Den sammanlänkar lokalaarbetsmarknader och knyter samman stora produktions- och konsumtions-områden. Götalandsbanan kan ge ökad tilltro till järnvägen som framtidakommunikationsmedel bl.a. genom hög komfort och ökad differentieringmellan snabbgående och långsammare trafik.Utredningar visar att Götalandsbanan är samhällsekonomiskt lönsam.Banverkets utredning gav en grund för denna bedömning och redovisningarfrån remissinstanser påvisar ännu bättre lönsamhetskalkyler utifrån samladebedömningar.Vi anser att är så viktigt vad gäller infrastruktur-investeringar att regeringen nu måste påskynda det fortsatta utrednings- ochplaneringsarbetet. Även om genomförandet inte kan rymmas inom ipropositionen angiven planeringsperiod, så bör en realistisk tidplan förgenomförande arbetas fram inom ramen för utrednings- och planerings-uppdraget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet vad gällerGötalandsbanan.
mot · GK02T21 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter I den av regeringen godkända nationella väghållningsplanenför finns åtgärder på /upptagna. Igångsättning förutsätts ske 1994-1996. Ombyggnad skulle enligt nu gällande plan ha påbörjatsföre utgång. Det har inte skett. Planeringen förombyggnaden är färdig i så måtto att lagakraftvunnenarbetsplan finns, och bygghandling är upprättad. Det ärytterst angeläget att arbetena påbörjas omgående, dåekonomiska vinster kan uppnås genom en samverkan medpågående anläggning av Mälarbanan.E18/E20 är en del av den s.k. nordiska triangeln, som anges i EU:strafikplanering. Vägplanering sker på följande fyra nivåer:- Det övergripande vägnätet anges på EU-nivå.-- Den nationellt övergripande strukturen anges i stamvägnätet. De mestbetydelsefulla vägarna är Europavägar.-- Regionala stråk.-- Övriga vägar.-EU anger den nordiska triangeln som del av en överordnadstruktur. Den nordiska triangeln utgörs av vägsystemetKöpenhamn-Oslo-Stockholm-Köpenhamn. Dessa vägarutgör också svenska nationella stamvägar.Avsnittet utgör en del av den nordiska triangeln. Den är endel av förbindelsen mellan och med vägbeteckning E 18.Delen utgör en länk i , somsammanbinder och . Avsnittet ingår sålunda i tvåEuropavägar och utgör en väsentlig del i flera strategiska trafiksystem. Vägenhar minst lika hög dignitet som del av , som särskilt utpekas i regeringensproposition /97:53.De avsnitt av Europavägarna, som omger avsnittet harbyggts ut till motorvägsstandard. Delen blir därmed ettallvarligt trafikhinder i ett i övrigt fungerande vägsystem.Trafikintensiteten på vägavsnittet är hög. Standarden är för närvarandeundermålig. Delen , som förenar E 18 och E 20 trafikeras aven mycket stor andel tung trafik. Andelen tung trafik uppgår till mot ettriksgenomsnitt på 9.Den låga vägstandarden i kombination med hög trafikintensitet och högandel tung trafik har lett till ett anmärkningsvärt högt antal svåratrafikolyckor. rapporterades 565 trafikolyckor påvägen, till polisen. I dessa olyckor dog 11 personer, medan 35 skadadesallvarligt och 135 lindrigt. Ett stort antal tillbud sker , ofta isambandmed att personbilsförare inte orkar invänta lämpliga tillfällen att köra omtunga fordon. Vägbredden på "", , medför tillsammansmed vägens låga plan- och profilstandard i kombination med den storatrafikmängden en hetsig trafik och en trafikfarlig miljö.Vi menar att vägavsnittet (E 18/E 20) som nationellstamväg, dubbel och en del av den nordiska triangeln hör tillSveriges mest angelägna och brådskande infrastrukturprojekt. Regeringen hari propositionen angivit att vissa projekt bör prioriteras i särskild ordning.Tilldessa bör objektet på föras med välså starka skäl som de i propositionen angivna objekten på . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vägavsnittet på och E 20 skall tillhöra desärskilda objekt som skall inrymmas i planeringsramen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att investeringarna på vägavsnittet skallgenomföras med förtur.
mot · GK02T22 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Väg mellan Ritsem ochSkjommenDen svenska fjällvärlden erbjuder unika värden. Det finns fåstörre områden i som ger samma möjligheter tillrekreation och turism. EU:s invånare har här storamöjligheter att uppleva den storslagna fjällnaturen. Densvenska fjällvärlden torde nu bli ännu mer intressant globaltefter att Lapponiaområdet är klassat som världsarvsområde.I finns många förutsättningar att utveckla turismen, förutomnaturen också den samiska kulturen, och möjlighet att ta del av rennäringensolika faser. Det är viktigt att fjällvärlden är lätt tillgänglig eftersomintressetför att på ett lätt sätt kunna ta sig in i tidigare orörd fjällvärld är stor.En sak som bromsar en turistisk utveckling i är att vägen tillRitsem, Sjöfallsleden, är en "återvändsgränd" in i fjällvärlden.Detta innebär att många turister drar sig för att åka upp till de finarekreationsområdena.Vad vi eftersträvar är en fortsättning av vägen in i fjällvärlden över tillNorge. Möjligheterna till detta är mycket goda.Det återstår endast väg att bygga, längst den redan byggdakraftledningen, för att nå fram och sammanbinda vägen med den väg somman från norsk sida redan byggt.En förlängning av Sjöfallsleden, Ritsem-Skjommen, på det sätt vi föreslårskulle avsevärt förbättra som turistmål. Den skulle innebära ettuppsving för området genom en ökad service och ökat utbud av varor på debefintliga anläggningarna i och Ritsem. Med en utökadbesöksfrekvens måste också dessa anläggningar byggas ut och upprustas.Personal som är säsongsanställda skulle beredas helårsarbeten. Trafikenefter vägen skulle öka, vilket innebär att en upprustning av hela den befintligavägen blir nödvändig. En sådan upprustning medför också arbetstillfällen,vilka behövs då arbetslösheten är hög i kommunerna ochJokkmokk.Ett annat problem för och kommuner är attutflyttningen är stor. Vattenkraften och gruvdriften har allt mindre behov avarbetskraft. En möjlighet till ökad satsning på turism och friluftliv skullevaramycket positivt för att kunna skapa nya arbetstillfällen i kommunerna.Mellanriksvägen, mellan och , har gett mycket positivaerfarenheter både i och . Turismen i området har mångdubblatsoch handeln och näringslivet i övrigt har enbart goda erfarenheter av vägen.Det är angeläget att byggandet av vägen mellan och till stånd. Denna investering ökar värdet av redan gjorda satsningar iområdet. Den motiverar även nya, stora och målmedvetna satsningar, som gördenna del av vår fjällvärld till den turistattraktion som den så väl förtjänarattvara. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av Sjöfallsleden Ritsem-Skjommen och enupprustning av den redan befintliga vägen.
mot · GK02T26 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter En ny E 4 i motorvägsstandard skall enligt riksdagsbeslut fördet nationella stamvägnätet byggas. I proposition1992/93:176 var E 4 söder om prioriterad. Men den ärännu ej färdigbyggd.Vägverket har efter en rad utredningar utarbetat en plan som varit på remisstill bl.a. berörda kommuner i länet.Vägsträckningen har mött på stora protester på grund av okänsligheten iförslaget vad beträffar konsekvenserna för den värdefulla kulturmiljön som ärav riksintresse i såväl som i Vendelbygden. Vägen sliter ävensönder ett öppet jordbrukslandskap, en rik jordbruksbygd riskerar attförstöras.Protesterna är befogade och detta syns även i debatten och besluten iUppsala kommunfullmäktige. Även i finns oenighet kring väg-sträckningen.På grund av den stora debatt, missnöjesyttring, som även inneburit att ettsärskilt parti "Stoppa E 4 väst" tagit säte i isenaste valet, kan man befara att vägbygget även i fortsättningen kommer attförsenas. Detta vore allvarligt eftersom den nuvarande är olycks-drabbad och en ny vägsträckning av motorvägsstandard är, sett ur trafik-säkerhetssynpunkt, absolut nödvändig.Den gamla som går igenom och vidare norrut är påsträckan igenom en stoppkloss i det nationella vägnätet som bindersamman södra och norra . Många svåra olyckor har under årendessvärre inträffat.Vägen måste byggas, den får ej ytterligare försenas. Ettkompromissförslag på vägsträckningen som tar hänsyn till såväl kulturmiljösom landskapsbild och regionala utvecklingsmöjligheter finns utarbetat ochbör kunna ligga till grund för en ny vägplan från Vägverket.Regeringen föreslår i denna proposition att en utveckling avtransportinfrastrukturerna skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkertsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Deninriktningen anser jag skall gälla även för planerad E 4 sträckan . bör i denna proposition påtala att den väg som jagpåtalar i min motion även nu är prioriterad för regeringen och att den börbyggas med hänsyn tagen i de frågor som jag berört. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vägsträckningen mellan och Mehedeby skallbyggas i motorvägsstandard med hänsyn tagen till såväl kulturbygder somlandskapsbild samt att den skall bidra till utveckling och tillväxt i .
mot · GK02T27 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Regeringen beslutade att tillsätta endelegation för att initiera och samordna åtgärder somväsentligt kan förbättra miljön i Sundsvall-Timråregioneninom en tioårsperiod. Delegationens ställningstagandenredovisades i en miljöplan, Rent till 2000för och , SOU 1990:102. Delegationen fannatt den mest angelägna åtgärden för att förbättra luftkvalitén iSundsvalls centrum är att flytta genomfartstrafiken frånEuropaväg 4 genom centrum till en ny bro överSundsvallsfjärden.E 4-sträckningen genom centrala är den mest trafikerade delenav norr om och hela sträckan mellan och haren mycket låg standard med många sträckor med låga hastighetsgränser ochmånga trafikljus. Trafikens utsläpp av framför allt kväveoxid är nu detallvarligaste luftföroreningsproblemet i . Den omfattande trafiken ioch genom centrum och en ogynnsam topografi som ofta orsakar inversionvintertid innebär att gränsvärden för kväveoxid iblandöverskrids. Vissa vinterdagar kan kvävedioxidhalterna bli mycket höga.Hela E 4-Sydprojektet har 0,4 i nettonuvärdeskvot vilket är mycket högtför ett så stort projekt i besvärlig topografi med broar och tunnlar. Flera avnyttoeffekterna i en sådan kalkyl är svåra att kvantifiera såsom miljö-konsekvenser, barriäreffekter, restidsvinster m.m. För del har t.ex.effekterna av E 4-Sydprojektet på kvävedioxidhalterna i beaktats tillräckligt. Vi anser därför att det måste finnas plats för andratyper av konsekvensbedömningar vid sidan av den samhällsnytta som räknasfram efter en strikt kalkylmodell. Om man lägger större vikt vid miljö-effekterna ökar nyttan av E 4-Syd med bron över i samarbete med genomfördehösten 1995 en tävling om utformning av en ny E 4-bro över Sundsvalls-fjärden. Arbetet med att ta fram endetaljerad vägutredning för sträckan mellan och pågår.Ambitionen är att arbetet med detaljplaner, arbetsplaner och projektering skavara klart så att upphandling ska vara möjlig och byggstart underhösten 1998. Med tanke på att det redan lagts ner betydande resurser bådefrån och kommunen är det angeläget att arbetsplane- och detalj-planearbetet får slutföras.En kraftigt förbättrad framkomlighet är tillsammans med de ovan nämndamiljöskälen de främsta argumenten för en utbyggnad av E 4-Syd med en broöver Sundsvallsfjärden.Vi anser att utbyggnaden av genom är ett myckettydligt exempel på projekt som har stor betydelse för infrastrukturensamtidigt som den är starkt motiverad ut miljösynpunkt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att projekteringen av genom får slutföras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av att utbyggnaden av genomSundsvall påbörjas med de ur miljösynpunkt viktigaste etapperna.
mot · GK02T28 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter I propositionen föreslås att ska byggas. Det ären oerhört viktig investering och komplettering av detnationella stomnätet. Det är en förutsättning för enlångsiktigt hållbar utveckling av näringslivet i mellersta ochnorra . På lång sikt kan också bidra positiv utveckling av hela som ger storanya möjligheter för svensk industri.Mot bakgrund av den besvärliga trafiksituationen i beslutaderegeringen att tillsätta en delegation för att initiera ochsamordna åtgärder som väsentligt kan förbättra miljön i inom en tioårsperiod.Delegationens ställningstaganden redovisades i enmiljöplan, "Rent till 2000 för och ". En av de åtgärder somdelegationen föreslog för att förbättra luftkvalitén i är attbygga om järnvägen genom , för att slippa de trafikstockningar somorsakas av bomfällningarna.Botniabanan kommer att leda till en kraftigt ökad järnvägstrafik vilket i sigär mycket positivt eftersom det minskar vägtrafiken. En förutsättning för attprojektet enbart ska få positiva miljöeffekter är att man vidtaråtgärder på järnvägen genom . I annat fall kommer det attleda till fler bomavstängningar i och att de trafikstockningar ochmiljöproblem som miljödelegationen tillsattes för att lösa ytterligareförvärras. Mot den bakgrunden är det angeläget att man åtgärdar järnvägengenom . En sådan ombyggnad skulle också ge möjlighettill ett bättre utnyttjande av kapaciteten på den snabbtågstrafik som i mellan och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom Sundsvallscentrum.
mot · GK02T29 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter har resurser avsatts för att ökatrafiksäkerheten. är vi dock långt ifrånregeringens långsiktiga mål, nollvisionen, som innebär attingen skall bli skadad eller dödad i trafiken. Det återstårmycket arbete för att anpassa vägarna till människorsförutsättningar och behov. En del vägar är merolycksdrabbade än andra; väg 73 mellan ochNynäshamn är en sådan väg.Under 1995 anmäldes inte mindre än 156 olyckor till polisen på sträckanJordbro-Nynäshamn, . Av dessa ledde 52 olyckor till personskador.Detta är vad som rapporterats till polisen. Mörkertalet är stort uppgerVägverket som för statistiken. Den fysiska vägmiljön på 73:an behöveråtgärdas!För att åstadkomma en förbättring har polisen intensifierat sin övervakningpå vägen under innevarande år. Trots detta har flera olyckor inträffat.Inom ramen för har sträckan om, men fortfarande återstår ett par mil fram till somockså behöver åtgärdas.I propositionen föreslås att 17 miljarder öronmärks till trafiksäkerhet ochmiljö. Vår förhoppning är att väg 73 kommer att prioriteras inom dettaområde för att på så vis skynda på måluppfyllelse av nollvisionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bygga väg 73 mellan och .
mot · GK02T36 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter En förutsättning för utveckling och välfärd i vårt samhälle äratt det finns goda och miljövänliga kommunikationer.Tågtrafiken uppfyller dessa krav. Vi är därför mycket nöjdamed den stora satsning på tågtrafik som föreslås ipropositionen.För att tågen ska kunna komma fram krävs naturligtvis tillräckligt mångaspår att åka på. I sammanstrålar långväga trafik från norr, söderoch väster som vi har pendeltågstrafik till och från Stockholmskranskommuner.Regeringen föreslår i sin proposition en utbyggnad till fyra spår mellanÅrsta och samt att ett finansiellt utrymme reserveras för ytter-ligare ökad spårkapacitet genom centrala under slutet av den kom-mande planperioden.Vi hälsar med tillfredsställelse den nya med ytterligare två spårvälkommen, men det räcker inte. behövs också dettredje spåret vid den så kallade Getingmidjan. Finns inte denna kapacitets-förstärkning i linjenätet kommer stora problem att uppstå i trafikföringen. Defyra spåren fram till med en ny och bättre signal-system räcker inte för att klara den kraftiga trafikökningen som planeras avde olika trafikhuvudmännen.SJ kommer att utöka sin fjärrtågstrafik med snabbtåg till och frånStockholms Central. öppnar också den nya somska integreras med utökad lokaltrafik.Regiontågtrafiken på och kommer igång redansommaren -97, vilket ställer ökade krav på spårkapaciteten i centralaStockholm.Det räcker således inte att man teoretiskt kan ge tågtrafiken utrymme förbiGetingmidjan, utan det krävs högre spårkapacitet för att trafiken skakunna flyta utan störningar. Kvaliteten i spårtrafiken kräver att olika stoppsnabbt kan hävas. Även små störningar förrycker ordningen i tågtrafiken ochleder till kraftiga förseningar i stora delar av landet.För att de satsningar som görs på tågtrafiken i inte ska äventyrasmåste tidpunkten för byggandet av tredje spåret framflyttas och inte läggas islutet av planperioden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bygga det tredje spåret tidigare .