mot · GK02Jo916 · 1996-10-07 00:00:00 — infördes möjligheten att bildabostadsfastigheter upp till 5 ha. Målsättningen var attunderlätta möjligheten odling och mindre djurhållning.Ändringen av jordförvärvslagen gjorde att reglernaför bl.a. köp av skogs- och jordbruksfastigheter blevgenerösare. Syftet var att främja och underlätta sysselsättningoch bosättning i glesbygd.Jakt- och jaktvårdsområdeslagen är så utformad att en markägare medmycket litet markinnehav i praktiken erhåller jakt- och rösträtt i ettjaktvårdsområde.Med rådande fastighetsbildnings-, jakt-, och jaktvårdsområdeslagar nyttjasdessa till att avstycka skogsfastigheter i syfte att sälja attraktivajakträtter.Dessa marker (jakträtter med små markarealer) betraktas i regel som mark avringa betydelse för skogsbruk, jakt och viltvård. I s.k. omarronderings-områden är de nuvarande reglerna så utformade att endast ägare eller delägaretill jordbruksfastigheter äger rätt till förvärvstillstånd och därmed köp avjordbruksfastighet (skogs). Omarrondering syftar till att skapa brukbaraarealer och därmed ur den enskildes och ur samhällshänseende lönsammabrukningsenheter.Inom ett omarronderingsområde kan bröstarvingar genom arv eller gåvaförvärva jordbruksfastighet, vilket enligt uppgifter från bl.a. Skogsvårds-styrelsen sker i stor omfattning. Ett av huvudskälen, vid gåva till bröstarvingeav jordbruksfastighet, har visat sig vara att "ge" bröstarvingen en jakträttinom ett jaktvårdsområde. Ett exempel på hur detta kan gå till är att en ägaretill en jordbruksfastighet som innehar förvärvstillstånd, köper en mindrefastighet och ger i gåva fastigheten till en bröstarvinge som saknarförvärvstillstånd och därmed erhåller jakträtt. Sammanfattningsvis leder dettatill en uppsplittring av arealer inom omarronderingsområdet samt attomarronderingen ännu mera kompliceras.Antalet ägare till små skogsarealer ökar, och detta leder till att skogligaintressen sätts åt sidan. De små jaktintresserade skogsägarna använder sinrösträtt via jakträtten och kan därmed bestämma över markägare medskogliga intressen. Detta innebär en splittring av fastigheter då skogligaintressen kommer till korta för jaktintressen.Den stora efterfrågan på jakträtter som råder leder till att priserna påmindre skogsfastigheter ökar i och med att konkurrensen mellan olikabudgivare är stor. Därmed blir priserna oskäliga ur skoglig synpunkt. Detleder till att ortsberoende lantbrukare med t.ex. djurhållning ej kan köpamindre skogsfastigheter i syfte att nå en rationell jord- och skogshantering pågrund av oskäliga priser.Sammanfattning Vid köp av ytterligare jordbruksarealer bör dessa "fastigheter" bindas tillköparens fastighet i väntan på omarrondering. Endast fastighetsägare inom omarronderingsområdet bör förvärva småjordbruksfastigheter (mindre än 10 ha) inom omarronderingsområdet. Avstyckning av större jordbruksfastigheter till mindre enheter skall ejautomatiskt erhålla jakträtt inom ett jaktområde. Omarrondering kompliceras av att mindre fastigheter via köp, arv ellergåva övergår till ägare vars intresse enbart är att behålla jakträtten. Ett rationellt skogsbruk omöjliggörs ofta av att ägare till småjordbruksfastigheter i huvudsak är focuserade på jakträtten. Den stora efterfrågan på små jordbruksfastigheter med jakträtter inomjaktvårdsområden leder till att priserna på jordbruksfastigheter bliroskäligt höga till nackdel för sysselsättning och bosättning i glesbygd. Omarrondering i s.k. omarronderingsområden omöjliggörs till följd avjakträtter för mindre jordbruksfastigheter. Innehavare av mycket småjordbruksfastigheter kommer vid en omarrondering med stor sanolikhetatt gå miste om sin jakträtt och följaktligen är dessa kraftigt emot enomarrondering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av jakträtten på små marker.