mot · GK02N242 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk ekonomi undergår en mycket rask öppning motutlandet. Konkurrensen djupnar i den redan konkurrerandeindustrin och breddas till tidigare ganska skyddade näringarsåsom jordbruket och tjänstesektorn. intensifieraskonkurrensen genom att nya länder med låga löner ochtidigare stora satsningar i högre utbildning tillkommer.Företagen måste alltmer fungera som kompetenta, kreativaorganisationer som genomför förändringar klart bättre och påkortare tid än utländska konkurrenter. Det gäller såväl vidpositiva impulser (en egen eller inköpt idé som kankommersialiseras) som när negativa impulser skall mötasmed nya grepp.Såväl i organisatoriskt som i tekniskt avseende måste således företagen,deras ägare och anställda samt samverkande offentliga organ bli historisktoch internationellt sett synnerligen innovativa. Ett gott innovationsklimatbehöver skapas.Ett gott innovationsklimat i en öppen, kunskapsbaserad ekonomi bygger påett dynamiskt samspel mellan skilda aktörer. Det är alltså inte enbart fråganom att bygga unika förutsättningar för uppfinnandet, eller för själva kom-mersialiseringen av uppfinningar - innoverandet - eller för entreprenörska-pet. Det gäller i stället att åstadkomma allt detta och mer därtill.Innovations-förmågan i vid mening handlar om enskilda individers eller gruppers idéer,initiativ och skaparkraft i alla delar av samhället. Har detta itillräck-lig omfattning är den fråga som behöver ställas. Vilka reformer behövs föratt befrämja denna individuella och samhälleliga förmåga?Förstådd på detta sätt berör den innovativa förmågan företags- och sam-verkansformer, beskattningens uppbyggnad för individ och företag, riskvilligfinansiering, universitets- och skolväsendets kvalitet och inriktning, m.m. Ialltför hög grad har utredningsväsendet i modern tid varit orienterat åt attutreda och lämna förslag på dessa och andra områden tagna var för sig.Utredningsväsendets former och personuppsättning samt knappt tillmättatidsperioder har uteslutit varje form av försök att skapa en nationell visionom framtidens näringsliv och hur dess förutsättningar skall kunna reformerasöver breda politikområden. Resultatet har blivit i bästa fall mediokrautredningar i då excellens behövs för att bryta negativa trender förföretagande, levnadsstandard och sysselsättning.De flesta låsningar som existerar för att utveckla landets innovativaförmåga utgörs inte av hinder i de fria företagen. Låsningarna består i att detoffentliga i sin egen produktion av tjänster såväl som i sin skatte-, utgifts-och regleringsverksamhet byggts för en annan ekonomi och andra funktions-sätt än de som hör framtiden till. kan inte ställa sig vid sidan av detepokskifte som pågår i den globala ekonomin. I stället bör vi söka utländskaförebilder bland länder som liksom vårt tillhört eliten, men till skillnad frånSverige lyckats bra med att ställa om sig till en ny tid. Att forma en svenskversion av sådana förebilder samt att även hitta ännu bättre lösningar är attbejaka mål som full sysselsättning, hög levnadsstandard och en rikt varieradlevnadsmiljö.Metoden är att i alla delar av politiken skapa villkor för ett innovativtklimat för företagandet och befolkningen. Klimatförändringen måste alltsåbli huvudmetod vilket innebär att den blir målet för reformpolitiken inomenskilda politikområden. Detta mål bör föras in i alla utredningsdirektiv och iövrigt prägla arbetet på alla nivåer i syfte att skapa bättre förutsättningarförföretagandet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett gott innovationsklimat.