mot · GK02L312 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningSkuldsaneringslagen trädde i kraft . Lagen ärkonstruerad så att skuldsanering ska kunna ske i tre steg.I steg ett ska den skuldsatte själv vara mycket aktiv för att försöka lösa sinaekonomiska problem genom överenskommelser med sina fordringsägare. Detinnebär ofta ett stort och krävande arbete som inte alla gäldenärer klarar avpå egen hand.När gäldenären behöver hjälp för att ta fram uppgifter, göra beräkningaroch författa skrivelser m.m. ska hon kunna vända sig till kommunen för rådoch anvisningar. Alla kommuner ska enligt skuldsaneringslagens förstaparagraf tillhandahålla sådan hjälp.I det andra steget kan gäldenären ansöka om skuldsanering hos kronofog-demyndigheten om försöken till förlikning med fordringsägarna misslyckats isteg ett.På grundval av uppgifterna i ansökan kan kronofogden besluta att inledaen skuldsanering, varpå ytterligare utredning följer samt förslag till borge-närerna om nedskrivning av hela eller delar av skulden. Om borgenärernaaccepterar budet följer i normala fall en femårig avbetalningsperiod dågäldenären använder alla sina inkomster med avdrag för bostadskostnad ochett förbehållsbelopp för livsuppehälle, till betalning av skulderna.I steg tre kan tingsrätten besluta om tvingande skuldsanering omborgenärerna inte godtar kronofogdens förslag till skuldsanering.Hur tillämpasskuldsaneringslagen?När skuldsaneringslagen kom tändes hoppet förmånga av de tusentals utsatta och skuldsatta människor somfinns i . Äntligen skulle många som hamnat iskuldfällan få en chans till värdigt liv. Men vad är det somhar hänt? Hur går det för alla de långtidsarbetslösapersonerna som fortfarande släpar på sina tunga lån från detglada åttiotalet? Jo, det har visat sig att det i praktikennästan är omöjligt att erhålla skuldsanering. Endast de riktigtstarka individerna som orkar ta sig igenom hela systemet haren möjlighet att få hjälp. Men de svaga, de som inte har orkeller kraft, har inte en chans! Bristerna i systemet är nu såallvarliga att regeringen måste vidta någon form av åtgärd föratt upprätta syftet med skuldsaneringslagen.Rollfördelningen mellan de olika aktörerna - kommunens budgetråd-givare, kronofogde och domstol - har visat sig oklar. De berörda myndighe-terna har visat sig ha en mycket dålig attityd till lagstiftningen. Detta gällerinte minst ett flertal skattemyndigheter ute landet som direkt har motarbetatenskildas möjligheter till skuldsanering. i Stockholmutpekas av som särskilt motsträvigt och avvisande. Skatte-myndigheternas negativa attityd har inneburit att övriga borgenärer sagt nejtill frivilliga uppgörelser, när de sett att det funnits skatteskulder.Ett annat problem är att de som lyckats omsätta sina gamla lån för att fåbättre ränta inte beviljats skuldsanering. Anledningen är att lånen dåbetraktas som nya, vilket är ett formellt hinder.Handläggningen av de enskilda ärendena tar . Ute i kommu-nerna får de sökande stå i kö för att erhålla rådgivningoch hjälp. Dessutom är tillämpningen av skuldsaneringslagen mycket ojämni kommunerna.Det finns fler brister i systemet vilket också klart framgår av senaste rapport till regeringen. Jag föreslår därför att regeringenomedelbart ser över skuldsaneringslagen och dess tillämpning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skuldsaneringslagen och dess tillämpning,2. att hos regeringen begär en översyn av skuldsaneringslagen, ienlighet med vad som anförts i motionen.