mot · GJ02Jo12 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:120 Vår miljö - Miljöarbetet BakgrundI de Grönas partimotion 1990/91:Jo116 Detmiljöpolitiska arbetet i angavs följande: "Ifortsättningen anser vi att regeringen för varje årbör redovisa arbetet med att uppnå målsättningarpå miljöområdet och vilka eventuella målsättningar somriksdagens senaste miljöpolitiska beslut bör kompletterasmed. Ett sådant förslag hade t.ex. inneburit att regeringenfått lägga mer radikala förslag för att minskakväveoxidutsläppen i trafiken. "Efter detta fick i uppdrag att redovisa arbetet med att nåriksdagens målsättningar inom miljöområdet. Från och med harregeringen presenterat skrivelser om miljötillståndet i nationen.Hur borde det fungera?Vi anser att ett miljöbokslut som grundligt behandlar hurmiljömålen uppfyllts och vilka kompletterande åtgärder somerfordras borde presenteras för . Nukonstateras bara att många av miljömålen inte uppfylls. Detredovisas inte några förslag till åtgärder som måste till för attklara målen. I många fall konstateras bara, som till exempelvad avser NOx, att har fått i uppdrag attutarbeta förslag till åtgärder för att nå nya mål, vilka intebehandlats av . I vilket sammanhang de nyamålen skall behandlas anges inte tydligare än att det ska ske1998. Det naturliga vore att fattar beslut om måleninnan regeringen beställer åtgärdsplaner av Naturvårdsverket.I många sammanhang framhålls att uppgift skallvara att just formulera mål, men med den hantering som härredovisas tycks åtgärdsplanerna redan vara klara innan beslutom målen fattas.Miljöpartiet anser emellertid att det är bra att regeringens skrivelse ommiljö presenteras . Vad vi saknar i årets skrivelse är en redovisning avmiljötillståndet i landet så som presenterats tidigare. Skrivelsen bör ge enbild av tillståndet i landet avseende miljön, redovisa miljömålen och denationella åtgärder som måste till för att nå uppsatta miljömål.Riksdagen antar mål, inteåtgärderEtt generellt problem är att antar mål, men intebeslutar om åtgärder respektive avsätter tillräckliga medel föratt det skall vara möjligt att uppnå målen. För attexemplifiera detta har vi valt ut ett antal mål för att visa attmiljöpolitik inte bara innebär att formulera mål, utan även attfatta politiska beslut, som leder till deras förverkligande. Imånga fall är uppsatta mål inte anpassade efter vad naturentål, utan efter vad som ansågs möjligt att nå då måletformulerades. För att nå ett ekologiskt hållbart samhälle medförutsättningar till ett gott liv även för framtida generationerkrävs egentligen betydligt mer långtgående mål.Precis som budgetprocessen nu styrs upp borde arbetsformerna för miljö-politiken ändras. Uppföljningen av de antagna målen måste bli tätare ochkombineras med revidering av beslutade åtgärder, om målen inte tycks nås.De uppsatta miljömålen måste också mer genomsyra och styra allapolitiska beslut.Hur har det gått med miljömålen?I gick det sedan? presenterashur nio nationella miljömål uppfylls. De mål man har valt iår är aktuella vad beträffar tidpunkt för måluppfyllelse ochde har helt olika karaktär. Resultaten visar med all önskvärdtydlighet att de åtgärder som vidtagits för att nå målen harvarit för dåliga. Eller skall misslyckandena hänföras till detfaktum att många politiska beslut går stick i stäv motmiljömålen?Nationellt miljömål 1"Ammoniakavgången från jordbruket skall minska med 25 %till 1995 i södra och ." 1990/91:90,JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Nej.Endast vissa av de föreslagna åtgärderna har genomförts ochde har genomförts i ett sent skede. Antalet djur har på senareår ökat, främst betesdjur och för det ökade antalet djuranvänds främst fastgödselanläggningar som avger något merammoniak än flytgödselanläggningar. Lägre intensitet geroftast lägre ammoniakförlust.Nationellt miljömål 2En utgångspunkt för miljöarbetet har varit att begränsa bullertill nivåer som inte fysiskt eller psykiskt skadar människorshälsa. Åtgärdsmålet är att "buller i tätorter bör minska så attdet kommer att ligga under nuvaranderiktlinjer". 1990/91:90, JoU30. Tidpunkt för när dettaska vara uppnått anges inte i propositionen. 1993/94Handlingsplan mot buller angavs målnivån för godmiljö i tätorter. riktlinjer innehållermålnivåer i dBA för trafikbuller frånvägtrafik, flyg och tåg.Kommer målet att nås? Svar: Nej, inte de kortsiktiga ochlångsiktiga målen för utomhusbuller. Målet förinomhusbuller bedöms möjligt att nå.Det kortsiktiga målet utomhus från vägbuller till år2000 kommer inte att nås.När det gäller det långsiktiga målet utomhus i alla bostadsområ-den finns inte teknik som klarar detta mål, med bibehållen infrastruktur.Det långsiktiga målet inomhus bedöms möjligt att nå under en rimlig tids-period.Nationellt miljömål 3"Utsläppen av stabila organiska ämnen skall begränsas, så attde nått en sådan nivå att miljön inte tar skada.Åtgärder för att minska utsläppen av klorerade organiskaämnen från industrin prioriteras. Stabila organiska ochmiljöskadliga ämnen skall inte få förekomma imiljön." 1990/91:90, JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Inte möjligt att bedöma vidvilken nivå miljön ej tar skada.Enligt är det inte möjligt att avgöravid vilken utsläppsnivå miljön inte tar skada av stabilaorganiska ämnen. Här borde försiktighetsprincipen tillämpasoch ämnena förbjudas.Nationellt miljömål 4"Den biologiska mångfalden och den genetiska variationenskall säkerställas. Växt- och djursamhällen bevaras så att ilandet förekommande växt- och djurarter ges förutsättningaratt fortleva under naturliga betingelser och i livskraftigabestånd." 1990/91:90, JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Nej.Idag är vi långt ifrån målet att upprätthålla den biologiskamångfalden knuten till ädelskogens ekosystem. Dettagrundas på situationen för de rödlistade arterna ochföroreningsbelastningen. Även i det vanliga skogsbruketbedrivs skogsbruk på ett sådant sätt att antalet lokaler medhotade arter minskar. Målet nås alltså inte.Nationellt miljömål 5"Nedfallet av svavel- och kväveföroreningar ... begränsas tillnivåer som inte skadar naturen eller människors hälsa." Prop.1990/91:90, JoU30. Utifrån detta mål presenteradeNaturvårdsverket i aktionsprogrammet Miljö 93 förslag tillbelastningsgränser som inte skadar ekosystemen:Nedfall kg S/km2, årNedfall kg N/km2, årGötaland300500Svealand250400Norrland250300Riksdagen har godkänt följande utsläppsmål:"De svenska svavelutsläppen skall minska mellan 1980 och2000." 1990/91:90, JoU30. Det är en skärpning av det första nationellamiljömålet som innebar att "svavelutsläppen skall minska mellan1980 och 1995". 1984/85:127.Kväveoxidutsläppen skall minska . Prop.1990/91:90, JoU30. Ammoniakavgången från jordbruket skall minska 24 %till år 1995 i södra och . 1990/91:90, JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Ja, beträffande svaveldioxid.65-procentsmålet när det gäller svavelutsläppen kommer attnås. Det finns även goda förutsättningar att lyckas nå en 80-procentig sänkning till år 2000.Kommer målet att nås? Svar: Nej, beträffande kväveoxider.Målet att minska NOx-utsläppen till 1995 jämförtmed 1980 kommer inte att nås. Under perioden 1980-1994minskade utsläppen bara med 13 %.Kommer målet att nås? Svar: Nej, beträffandeammoniakavgången från jordbruket. Se miljömål 1.Nationellt miljömål 6"Föroreningar skall inte begränsa användningen av vattenfrån sjöar och vattendrag samt grundvatten som vattentäkt."Prop. 1990/91:90, JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Nej.På de flesta ställen i landet är grundvattnet av god kvalitet. Istora områden är vattnet dock påverkat av försurning ochsaltvatteninträngning. Det förekommer även nitrat och påvissa ställen bekämpningsmedel från jordbruket. Målet haralltså inte nåtts.Nationellt miljömål 7"Allt avfall som lämnas till slutbehandling från och med år1994 sorteras i kategorier som möjliggör lämplig hantering. "Kommer målet att nås? Svar: Nej. "Förbränning och deponering av osorterat avfall skall i alltväsentligt ha upphört vid utgången av ." Prop.1989/90:100 bilaga 16, JoU16.Målet att upphöra med förbränning och deponering av osorterat avfall harinte nåtts. För att kunna uppnå målet krävs att sorteringen byggs ut, menockså återvinningstekniker och behandlingsmöjligheter för de utsorteradematerialen.Nationellt miljömål 8Användningen av kadmium skall minskas kraftigt. "Insamlingsmålet för försålda och lösa fast monterade NiCd-batterier skall vara ." 1990/91:90, JoU30.Kommer målet att nås? Svar: Nej.Insamlingsmålet för NiCd-batterier är inte tidsangivet ipropositionen. Branschen har själv åtagit sig att komma upp ien insamlingsnivå om motsvarande till , menhar bara nått upp till nivån 35 %.Nationellt miljömål 9"Återtagningsmålet för dryckesförpackningar skall varaminst ." 1989/90:100 bilaga 16; JoU16. Prop.1989/90:100 bilaga 16, JoU16.Kommer målet att nås? Svar: Delvis.Målet har nåtts för aluminiumburkar och 33 cl-flaskor, mendäremot inte för PET-flaskor.MålkonflikterEn genomgång av målen visar alltså, att tillräckliga åtgärderinte vidtagits för att nå dem. Strategin med miljömål blirverkningslös, om inte åtgärdsplaner och en stram och kritiskutvärdering genomförs. I det fortsatta miljöarbetet måsteprocessen stramas upp och miljömålen få en mycket störregenomslagskraft på alla politiska beslut. I de många fall avmålkonflikt som har funnits och finns, måste möjligheten tillgenomförande av miljömålen vara avgörande. Exemplen påsådana målkonflikter är många, t.ex. skogsbruk kontrabiologisk mångfald och trafik kontra luftkvalitet. Ett nuaktuellt exempel är följande: en utredning med uppdrag attutreda hållbara konsumtionsmönster har tillsatts.Utredningens uppdrag går stick i stäv motFinansdepartementets önskan att öka konsumtionen och attkonsumentministern pläderar för en ökad import av billigalivsmedel, vilket leder till ökade transporter och därmedökad miljöbelastning. Detta gör att det är svårt att bedriva ettoffensivt miljöarbete.Miljöpartiet de Gröna avser att i annat sammanhang återkomma medförslag för att lösa en del av dessa målkonflikter. Vi kommer då bland annatatt beröra det faktum att nya bilar har större bensinförbrukning, liksom att demedel som anslås för att skydda produktiv skogsmark är otillräckliga, någotsom antyds i skrivelsen. Mål och medel måste kombineras för att nå ett braresultat. MyterIdag upprepas ofta ett par myter i all miljödebatt, myter somdessvärre förhindrar ett radikalt och framåtsyftandemiljöarbete. De används ofta som slagträ i debatten för attmotivera den långsamhet som präglar miljöarbetet. De ärdels myten om att miljöproblemen löses globalt, dels mytenatt industrins miljöutsläpp i landet är under kontroll.Trots vad som sägs accelererar miljöförstöringen i den industrialiseradedelen av världen och den totala miljöbelastningen ökar. Mycket av utveck-lingen tyder dessvärre på att den tendensen består. Inom EU ökar såvältrafiken med framför allt tunga fordon, som mängden kemikalier somanvänds. Detta leder till såväl ökade utsläpp till luften som en snabb ökningav antalet barn med allergier och överkänslighet. ökar det lokalaengagemanget inom ramen för . Problemet är dock att inga av destora miljöproblemen löses genom kompostering. De myter som förhindrarlösningar på dagens miljöproblem är alltså följande:Myt 1. Dagens miljöproblem löses genominternationellt samarbeteNaturligtvis är det högst eftersträvansvärt att alla länderminskar utsläpp av försurande och ozonnedbrytande gaser,men att detta måste ske är inte nödvändigt. Varjeland som går före gör att den globala, men i första hand denlokala, miljöbelastningen minskar. Tydligast kan detta sesvad avser den biologiska mångfalden, där lokal och regionalmiljöbelastning och livsstil är avgörande. Detta syns tydligtvid jämförelser mellan länderna i och . IBaltikum finns fortfarande en biologisk mångfald liknandeden hade med en betydligt störremångfald både beträffande antal arter och antal individerinom arten. har förlorat många av de insekter ochsmåkryp, som är förutsättningen för att framför alltspecialisterna bland fåglar och däggdjur, de med speciellakrav på miljö och föda, ska kunna finnas kvar. Dessa arterfinns kvar i de baltiska länderna. Exempel på sådana arterbland fåglar är blåkråka, svart stork och kungsfiskare. Menäven däggdjur som varg, lo och utter finns i större antal än iSverige. Här har säkert kemikaliesamhället med allajordbruksgifterna haft avgörande betydelse, men även andralokala utsläpp och skogsbruket har spelat in. Om orsakenstod att finna i globala miljöproblem skulle skillnadenmellan grannländerna och de baltiska staterna intevara så stor som den de facto är.På samma sätt förhåller det sig med antalet allergier och överkänslighethos barn. Här har ny forskning i de forna klart visat, attallergiförekomsten där motsvarar läget i . Även jämförelsemed en så miljöbelastad stad som i ger samma resultat. Ändåfinns tre brunkolsverk i stadens omedelbara närhet, vilka tillsammans släpperut stora mängder svaveldioxid. Liknande jämförelser har gjorts mellan barn iden västtyska staden och den östtyska staden med sammaresultat. De västtyska barnen är betydligt mer allergiska än de östtyska.Dessa och ytterligare resultat redovisas i en artikel i tidskriften nr 8/1995 Barn i tvingar allergiforskarna att tänkaom. Det är uppenbarligen på samma sätt med allergierna som med denbiologiska mångfalden. Trots den geografiska närheten är skillnaderna storaoch lösningarna på problemen står inte att finna i globala miljöproblem, utani nationella och lokala.Med dessa exempel vill de Gröna visa på nödvändigheten aven radikal miljöpolitik nationellt. Vi är medvetna om, att detta blivit alltsvårare efter medlemskapet i EU. Under /95 har de flestaförslag från varit anpassningar till olika EU-direktiv. Vihar saknat förslag som visar att på nytt strävar efter att bli en nationsom går före vad gäller miljöpolitiken. Många, som inte vill se en radikalmiljöpolitik i landet, hänvisar ofta till det globala perspektivet och menar attdet gör på miljöområdet nationellt saknar betydelse. Det är ett bådefelaktigt och farligt synsätt.Myt 2. Industrins miljöutsläpp är under kontrolli landetI dagens miljödebatt framhålls ofta att problemen från destora punktkällorna, industrierna, är lösta och att dagensmiljöproblem mer är att hänföras till trafik, förbränning ochinnehållet i varor. Förvisso står dessa källor för en stor del avmiljöbelstningen, men att industrins utsläpp skulle varaunder kontroll anser vi missvisande och en "sanning" sommest omhuldas av industrin. Låt oss ta några exempel:Cementa i på står ensamt för av svaveldioxid-utsläppet i , av totalt ca . Dessutomsläpps NOx ut från denna fabrik. Lukten av dessaförsurande gaser känns tydligt i omgivningen och skulle naturligtvis påverkaden unika på ön betydligt mer om inte berggrunden vore kalksten. Attvinden på ön oftast är ostlig gör att dessa föroreningar exporteras till havsoch /. Att en så stor enskild utsläppskälla inte åtgärdas är enskam för och inger inte förtroende för styrkan i den nationellamiljöpolitiken.I många kommuner och länsstyrelser med tillsyn över industrier saknasresurser och kompetens för att fullödigt kunna utföra kontrollen. Man ärdessutom helt hänvisad till de redovisningar industrin ger om miljötill-ståndet, eftersom den löpande kontrollen sker av industrin själv. Vid miss-tanke om att något inte står rätt till finns inga resurser att göra egnakompletterande och kontrollerande mätningar. har därför före-slagit att materialbalanser över i industrin förekommande kemikalier ska varaobligatoriskt. Det skulle ge tillsynsmyndigheten en bättre överblick öververksamheten. Dessutom måste myndigheternas kompetens ökas och möjlig-heter ges för tillsynsmyndigheten att göra egna kompletterande mätningar.Det är mycket tveksamt om vi verkligen vet vad som kommer ut till luftoch vatten från landets industrier. Någon grund för påståendet attindustriernas miljöproblem är lösta finns inte.ÖvrigtSkrivelsen Vår miljö behandlar sådant som deGröna haft synpunkter på . Vi väljer att inteupprepa våra ståndpunkter, utan återkommer i annatsammanhang. I vissa fall saknar vi dock angelägnamiljöproblem helt, i andra fall vill vi framföra synpunkter pådet skrivna.M74Att i en skrivelse som skall behandla de viktigamiljöproblemen inte beröra laxsjukdomen M74 är enbrist. En diskussion om denna och vilka åtgärder man avservidtaga för att lösa gåtan måste till ett kommande år finnasmed i miljöbokslutet. Den viltreproducerande laxen, desshotade existens och åtgärder för att bevara arten är ocksåfrågor som borde belysas i skrivelsen.Kemikalier- Fortsatt offensiv kemikaliepolitikEn risk med medlemskapet i EU är att arbetet med attbegränsa och förbjuda användningen av för miljö och hälsafarliga kemikalier avstannar. blir inte längre ennation som går före - vi blir en nation som väntar att deandra inom EU ska hinna ikapp oss. skedde ytterst lite på kemikalieområdet ochdessvärre även under den nuvarande regeringens första år.Miljöpartiet de Gröna vill se en förändring i detta fall. Den nationellakemikaliepolitiken måste ta fart igen. Regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma med förslag om begränsningar och förbud i användning avkemikalier på Kemikalieinspektionens begränsningslista och från obs-listan.Detta bör ges regeringen till känna.- EU-undantagVi hade gärna sett en redogörelse av vad som skett i EUbeträffande de undantag på kemikalieområdet, som Sverigefick vid inträdet i unionen. I skrivelsen sägs bara attkadmium är under utredning, de övriga undantagen,klorerade organiska lösningsmedel, asbestfibrer, Hg- och As-föreningar, organiska Sn-föreningar och PCP, berörs inte.Vår tolkning av detta måste bli att det inte händer någontingmed dessa undantag, och risken att inteöverensstämmer med är överhängande.- Handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruketMiljöpartiet de Gröna ser allvarligt på det faktum attanvändning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel ökar i . De miljöskatter på kväveoch kadmium i handelsgödsel och på bekämpningsmedel,som införts under den nuvarande regeringens första år, anservi är för låga. Avsikten med miljöskatterna måste vara attminska användningen av insatskemikalier och om det visarsig att så inte sker förutsätter vi att regeringen återkommer ifrågan. I skrivelsen anges att kadmium är förbjudet ihandelsgödsel. Eftersom kadmiumhalten ökat mycket ijorden och denna tungmetall är mycket otrevlig såg vi gärnaatt ett sådant beslut hade tagits, men kan inte se att så skett.- HormongifterMånga kemikalier, som används, har visat sig hahormonliknande effekter i levande organismer. En sådankemikalie är nonylfenol som är vida spridd och används itvättmedel och plaster. Den är bioackumulerande och toxisk.Den förväxlas i levande organismer med det kvinnligakönshormonet östrogen och ger upphov till otydligakönskaraktärer och befarad minskning av spermaproduktionhos handjur av fiskar och kräldjur. Liknande effekter kanmisstänkas på människa, där vissa undersökningar tyder påen lägre halt av fertila spermier hos män än tidigare.Andra sådana ämnen är DDE och DEHP. I skrivelsen nämnsinte dessa ämnen och därmed inte heller förslag på åtgärderför att substituera dem.Miljöpartiet de Gröna anser att dessa ämnen måste uppmärksammasmycket mer i miljödebatten , både i EU och nationellt. I harmiljöministern signalerat att nationella åtgärder är på väg. Så borde ske äveni . Av ovan nämnda skäl bör nonylfenol och andra ämnen medhormonkaraktär avvecklas . Detta bör ges regeringen till känna.Biologisk mångfaldI den årliga miljöredovisningen borde finnas en översyn avde mest hotade biotoperna och arterna. Likaså bordetillståndet för de hotade arterna redovisas. Sådanaredovisningar skulle ge viktig information om vad somhänder i naturen och fungera som indikatorer åt vilket hållutvecklingen går. Minskar antalet individer inom de hotadearterna visar det att miljöpolitiken inte ger önskat resultatoch att åtgärder krävs. Ökar antalet individer inom de hotadearterna vet vi att utvecklingen går åt rätt håll. I skrivelsen bör också redovisas vilka inventeringsbehov som föreliggerför att öka kunskapen. Det nu så akuta behovet av inventering av de storarovdjuren och kungsörn är ett sådant exempel. Dessa inventeringar är enförutsättning för att det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar skallkunna sättas i verket i enlighet med tidigare riksdagsbeslut.Många frågor rörande bevarandet av den biologiska mångfalden är idagolyckligt delade mellan och . Föratt undanröja detta anser vi att jaktfrågorna, som i allra högsta grad handlarom bevarande av biologisk mångfald, skall flyttas till Miljödepartementet.Eftersom frågorna handläggs av faller det sig naturligt ävenav det skälet. Vad beträffar inventeringar, som behövs som underlag förbedömningar och beslut om åtgärder, ersättningssystem och jakt m.m., böransvaret helt ligga på och medel avsättas för ändamålet.Natura 2000Regeringen har lämnat föreslag till vilka områden, som skallvara bidrag till det sammanhängande nätverket avskyddade områden i . Detta sker i enlighet med art-och habitatdirektivet och fågeldirektivet. I regeringensskrivelse /95:167 anges inför detta arbete att "national-parker och naturreservat måste ses i sitt ekologiskasammanhang och får inte bli en isolerad företeelse".Dessutom anges att "det är viktigt med full tillämpning avdirektiven också i ".När nu regeringen lämnat förslag till kommissionen om vilka områden ilandet, som skall ingå i Natura , kan vi konstatera att det inte blivitnågot sammanhängande ekologiskt nätverk. Av de av länsstyrelserna före-slagna 2 800 områdena blev endast 563 kvar. godkändevid en första granskning 1 273 områden och ansåg att det antalet varnödvändigt för att uppfylla art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Detantalet måste var en lägsta nivå för antalet svenska områden, som skall ingå iNatura 2000. Av de områden som föreslagits är nästan alla redan skyddade , mer än95 %. Någon strävan att skapa ett ekologiskt nätverk kan inte skönjas,snarare har resultatet karaktär av isolerade företeelser, något man sade sigvilja undvika i skrivelsen 1994/95:167. de Gröna anser attytterligare områden måste avsättas. Regeringen bör komplettera Sverigesbidrag till Natura 2000 med ytterligare områden för att fullt ut följadirektiven vad avser skydd av hotade arter och biotoper, vilket bör gesregeringen till känna.Miljösamarbetet med ÖsteuropaI regeringens proposition 1994/95:160 samarbetemed framhölls, att en avmålsättningarna varit att stödja åtgärder för att förbättramiljön. Här anges följande: "Åtgärderna har främst syftat tillatt höja kärnsäkerheten, främja vattenreningen och motverkaluftföroreningar. En viktig komponent i samarbetet harutgjorts av förvaltningsstöd och kunskapsuppbyggnad.Miljösamarbetet har också varit prioriterat i det regionala ochinternationella samarbetet. "Vid behandling av propositionen ansåg flera partier att de anslagna medleninte räckte till de nödvändiga insatser och åtgärder som måste vidtas, utanbegärde ökade medel för miljöarbetet.I skrivelsen redogörs, förutom för den nuvarande miljösituationen, för detfortsatta arbetet för att återställa balansen i och för nya insatser.Oljeutsläpp från fartyg som olagligt rengör oljetankarna i har ökatantalet oljeskadade fåglar och smutsat ner stränderna. Anläggningar som tarhand om detta avfall planeras i olika hamnar kring . I skrivelsenpåpekas att de baltiska länderna, och behöver ekonomiskhjälp till detta. Eleffektiviseringar, nya ledningsnät och alternativ energi-produktion är också nya verksamhetsfält i miljöarbetet, som kan resultera inedläggning av "osäkra" kärnkraftverk.Såväl på det informella miljöministermötet som på kommer man att diskutera ytterligare åtgärder förmiljöarbetet, som kan resultera i ytterligare kostnadskrävande insatser. Julängre nödvändiga åtgärder fördröjs, desto högre blir kostnaderna. Det ärdärför viktigt att medel finns tillgängliga för snabba insatser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1.