mot · GK02Fi201 · 1996-10-07 00:00:00 — I den högkonjunktur och framtidsoptimism somgenomsyrade återuppbyggnadens kunde genom enkombination av en intakt produktions- och infrastruktur och en i huvudsakliberal ekonomi uppnå den kraftiga välståndsutveckling som kulmineradeunder det tidiga 1960-talets rekordår.Ur ett historiskt perspektiv var den avslutandefjärdedelen av det sekel som gjorde till ett rikt land. ,professor i nationalekonomi, har i boken blev rikt beskrivitskedet:Sveriges ekonomi växte mycket fort och människorslevnadsstandard ökade enormt. Bil, sommarstuga, TV, bättre utbildning medmera blev möjligt för allt fler svenskar genom denna oerhördaproduktionsökning.Men den idémässiga och politiska grunden för den friasvenska ekonomin hade redan börjat erodera och viktigamarknader som bostads- och kreditmarknaderna präglades avomfattande politisk reglering och interventionism. Även omfyrtiotalets planhushållningsdebatt slutade med attförespråkarna för att krigsekonomins regleringar skulle beståförlorade striden fanns en tydlig ambition att öka detpolitiska inflytandet över ekonomin. Kreditmarknadensregleringar skulle komma att spela en betydelsefull roll iSverige och regleringarna påbostadsmarknaden finns i viss utsträckning fortfarande kvar.Nationalekonomen visar i sin bok hur den ekonomisk-politiska debatten i mycketkoncentrerade sig på storföretagen, och då uteslutande på de storaindustriföretagen, och hur ägandets funktion i ekonomin ignorerades ellerunderkändes helt.Över huvud taget gäller att när man går tillbaka till de politisk-ideologiska skrifterna , så slås man av ennästan total avsaknad av diskussion av flera av de faktorer som ansessom viktiga för att få en god ekonomisk utveckling. (Företagandets villkor, s 89).Henrekson nämner åtta olika aspekter av ekonomisk verksamhet somsaknats i debatten: icke-industriell aktivitet; betydelsen av incitament förmänniskors vilja att investera i det egna humankapitalet; avsaknad av ägareeller otydliga ägarförhållanden i företagen; lönesystemens betydelse förproduktiviteten; investeringars effektivitet; produktivitetsutveckling som intebara resultatet av ökad kapitalintensitet utan av ökad totalfaktorproduktivitet;svaga incitament för små företag att växa samt nyföretagandet ochentreprenörskapets betydelse för ekonomisk utveckling.Under 1950-talet spådde många att ekonomin skulle utvecklas mot alltstörre ekonomiska enheter. Den enskilde entreprenörens och ägarensbetydelse skulle underordnas den rationella hierarkiska produktions-ordningen. Det antogs finnas en strukturell tendens i riktning motkoncentration och storskalighet. Ägarfrågan skulle bli allt merunderordnad och det privata ägandet av näringslivet näst intill en formalitet.Den ekonomiska politiken har till stor del kommit att anpassas till dennateori och försökt stimulera utvecklingen i den riktningen. Kulmen nåddes islutet av 1970- och då företrädare för fackföreningarnaoch det socialdemokratiska partiet föreslog olika metoder för attkollektivisera ägandet av det svenska näringslivet. Med hjälp av kollektivalöntagarfonder skulle kontrollen över företagen överföras till fackligtdominerade korporativa fondstyrelser.Även den svenska sysselsättningsutvecklingen har sin förklaring i denpolitiska debatt och de värderingar och åsikter som fördes fram från och medslutet av . Slagordet "Det starka samhället" illustrerade denuttalade ambitionen hos de socialdemokratiska regeringarna och hosriksdagsmajoriteten att koncentrera tjänsteproduktionen till den offentligasektorn. Stora delar av tjänstesektorn kom därmed att läggas under offentligamonopol.De politiska motiven bakom tjänstesektorns socialisering var flera. Delsvägde rent egalitära ideologiska skäl tungt. En stor offentlig sektor och enstatlig administration av tjänsteproduktionen inom vård och omsorg antogsgarantera jämlikhet och motverka godtycke och social segregation. Delsuppfattades en expansion av den offentliga sektorn som ett tecken i sig påutveckling och framåtskridande. Närmast ödesbestämda förändringar iekonomins struktur antogs tala för en naturlig ökning av den offentligasektorns andel av ekonomin.Sverige brukar traditionellt beskrivas som ett blandekonomiskt samhälledär ägandet över produktionsfaktorerna i huvudsak har legat i privata händeroch där staten trots allt spelat en ganska undanskymd roll. Till skillnad frånsocialdemokratiska partier i exempelvis och ansessvenska socialdemokrater ha varit ganska försiktiga när det gällt attsocialisera produktionsmedlen.Denna bild är inte riktig. Sanningen är att stora delar av den svenskaekonomin i praktiken har socialiserats . Den omfattandeoffentliga styrningen av näringslivet och de höga skatterna har beskuritindividens och familjens möjligheter att spara och bygga upp en egenförmögenhet. Det direkta politiska övertagandet av kontrollen avindustriföretagsamhetens produktionsmedel och bankerna genomfördes inte,men förslaget om kollektiva löntagarfonder var uttryck för Socialdemo-kraternas ambition att göra just detta.En större framgång rönte det socialdemokratiska socialiseringsprojektetnär det gällde att socialisera frukterna av människors arbete och företagandeoch att erövra och kontrollera tjänsteproduktionen. Människors inkomster,men också deras välfärd, kom att till en dominerande del bli förstatligade.Även om en viss liberalisering har skett bedrivs fortfarandestora delar av tjänsteproduktionen inom ramen för offentliga monopol ochomgärdas av politiska regleringar av en art och en omfattning som förtankarna till skråväsendet.All utbildning, från grundskola upp till universitetsnivå, har varit offentligtägd och kontrollerad. Det är först genom skolpengen som fria skolor givitsreella möjligheter att vara ett alternativ för människor med normalaekonomiska förutsättningar. Sjukvården bedrivs i landstingsregi, i praktikenutan konkurrens eftersom alternativen är så få. Detsamma gäller för så gottsom all annan vård och omsorg där kommunerna övertagit ansvaret.Till detta skall läggas att produktion och ägande av bostäder underefterkrigstiden i realiteten har varit en politisk angelägenhet. Genomoffentligt ägande, regleringar och subventioner, bland annat manifesterat imiljonprogrammets tydliga planekonomiska ambitioner, betalar svenskenidag västvärldens högsta boendekostnader. En lång rad svenska kommunerplågas av sina åtaganden i krisdrabbade kommunala bostadsbolag.Den framkomliga vägenDet trygga samhällets institutionerUnder har trygghet i fått vara synonymt meddet statiska och oföränderliga. Samhället har antagits varatryggt om dess medborgare har varit skyddade frånkonsekvenserna av samhällsutvecklingen och av egna ochandras handlingar. Genom bidragssystem och offentligtproducerade tjänster antogs politiken kunna bygga bortotryggheten i samhället. försummades andrauppgifter som tidigare betraktats som viktiga för att säkramedborgarnas trygghet. Till de uppgifter som fick en allt merundanskymd roll hörde bekämpningen av drogmissbruk ochkriminalitet.Idag är det tydligare än någonsin att ett fungerande och växande samhälleskällor till trygghet är fler än de som svarar för statens och kommunernasomfördelning av ekonomiska resurser eller produktion av olika tjänster. Detär självklart en central uppgift för det allmänna att ombesörja att de som avett eller annat skäl inte mäktar med sin egen försörjning får bistånd. Stat ochkommun skall alltid ha kraften att vara en ett civiliserat samhälles garant förmänniskors trygghet. Men detta kan aldrig vara den viktigaste grunden förtrygghet i ett samhälle.För nästan alla handlar trygghet om att ha kontroll över sin tillvaro, om attkunna möta oförutsedda händelser och problem samt att ha en bredplaneringshorisont som erbjuder många olika handlingsalternativ. Trygghetuppnås inte i en problemfri värld utan i vetskapen om att vi har medlen ochmöjligheterna att möta svårigheterna och parera konsekvenserna.Grunden för att tillvaron skall bli mer förutsebar är att vi själva får fatta deviktiga besluten i vardagen. Det är den enskilde eller familjen som vet vadsom är bäst utifrån sina förutsättningar och sin situation. Modern och fadernvet vad som är bäst för deras barn, studenten kan bättre än någon annanavgöra vilken utbildning som gör hans eller hennes liv rikt, åldringen vetvilken typ av vård som passar honom och hans livsstil.Ett tryggt samhälle bygger därför framförallt på att makten ligger hos deenskilda medborgarna, med andra ord på att det finns en hög grad avpersonlig frihet. Frihet att själv få välja sådant som skola, utbildning ochbarnomsorg. Men det handlar också om att själv få bestämma över sinainkomster, om att kunna spara och investera för framtiden.En verklig trygghet är inte en funktion av statiska livsbetingelser utan avförmågan att leva ett fullvärdigt liv i ett dynamiskt samhälle. Tryggamedborgare är de som har förmågan att själva eller tillsammans med andramöta svåra situationer. Otrygga är de som saknar alternativ och som alltidmåste lita till andra.Det växande samhällets institutionerMarknadsekonomins framgångar och den doktrinärasocialismens bankrutt har samlat de flesta i västländernaspolitiska spektra kring uppfattningen att planekonomi ochstatligt ägande av produktionsfaktorerna inte är förenligt medett civiliserat samhälle. Det råder en bredare enighet ännågonsin om att total politisk kontroll över ekonomin ledertill förtryck och fattigdom. Brödköerna i ,miljöförstörelsen i Böhmen och de tomma butikshyllorna iRumänien avslutade det socialistiska kapitlet i den seriösasamhällsdialogen. Med markeradesbokstavligen slutet på en sekellång debatt.1996 har den politiska debatten en annan ansats och rör åtminstone delvisandra saker. Skiljelinjen går inte längre lika skarp mellan dem somförespråkar statligt ägande och planering av produktionen och dem somförespråkar marknadshushållning. Dagens skiljelinje går mellan dem somtror på den politiska interventionismens möjligheter att lyfta, förbättra ochkorrigera produktion och sysselsättning och dem som menar att ekonominsverkliga växtkraftspotential vinns ur en politik som först och främst syftartillatt skydda och upprätthålla den fria ekonomins grundläggande institutioneroch spelregler.Det positiva sambandet mellan ekonomisk frihet och välstånd var längekontroversiellt. Under långa perioder har den fria marknadshushållningenantagits, på grund av vad som ytligt uppfattats som brist på styrning ochkoordination, leda till onödigt slöseri och till bristande hänsyn till detallmännas bästa och medborgarnas "verkliga behov". I breda akademiska ochpolitiska kretsar rådde enighet om att en mer "vetenskaplig" och centralpolitisk styrning av samhället inte bara var önskvärd utan också i många fallsåväl naturlig som oundviklig.Idag lyfts den ekonomiska friheten fram som en av de viktigasteförklaringarna till ekonomiskt välstånd. har det ocksågenomförts flera genomgripande och systematiska studier av denekonomiska frihetens betydelse för välståndsutveckling och konkurrenskraft.I en mycket uppmärksammad studie, Economic Freedom of the World 1975-1995, av ett dussin oberoende institut runt om i världen har man försökt mätaden ekonomiska friheten i ett hundratal länder.Sjutton olika faktorer har mätts för att avgöra graden av ekonomisk frihetoch utifrån dessa iakttagelser konstruerades en 10-gradig frihetsindex.Områden som studerats var bl.a. den penningpolitiska stabiliteten, denoffentliga sektorns storlek, regleringsgraden av ekonomin, skatter ochöppenhet mot omvärlden.Den avgjort friaste ekonomin i världen är enligt denna studie den brittiskakronkolonin . ekonomi uppnår en frihetsgrad som medbred marginal överskrider övriga länders. Därefter kommer bland de tiofriaste ekonomierna en blandning av gamla industrinationer och nyatillväxtekonomier i . hamnar som den friaste europeiskaekonomin på en sjätteplats.Sverige delar fyrtiosjundeplatsen med och . Bland EU-länderna uppvisar bara den grekiska ekonomin mindre grad av frihet. Detfinns heller inget land som är rikare än men där ekonomin är mindrefri än i vårt land.Även om övriga har större ekonomisk frihet än är det baraStorbritannien som hamnar bland de tio bästa och endast fem av EU-länderna ligger bland de trettio främsta. (ingick inte i studien,men det är inte orimligt att anta att landet hade placerat sig relativt högt. )Studien placerar länderna längs en sexgradig skala, från F för länder medden lägsta graden av ekonomisk frihet till A för de friaste. Det empiriskasambandet i studien mellan ekonomisk frihet å ena sidan och välstånd ochtillväxt å den andra är slående.Diagram 5Sambandet mellan ekonomisk frihet och välstånd i 103 länderBNP/invånare (dollar) 1994Diagram 6Sambandet mellan ekonomisk frihet och tillväxt i 103 länderÄven andra bedömningar av näringsklimat ochkonkurrenskraft visar på ett samband mellan ekonomiskfrihet och goda marknadsekonomiska institutioner å enasidan och tillväxt och välstånd å den andra.Det schweiziska () ger ut en sammanställning över konkurrenskraften i ett urvalländer, . IMD mäter 225 olika kriterier,uppdelade på åtta olika kategorier, som antas påverka en ekonomiskonkurrenskraft. IMD mäter också andra faktorer än den ekonomiskafrihetens politiska reglering och ger därmed en mer fullödig förklaring till ennations nuvarande konkurrensförmåga.I 1996 års studie ingår fyrtiosex länder och hamnar på ensammanlagd 14:e plats, vilket är två platser sämre än föregående år och femsämre än . har toppat IMD:s index och gördet också . bedömning rankas följande 20 länder som världensmest konkurrenskraftiga (frihetsindex inom parentes).1. (4)11. (3)2. (2)12. (9)3. (1)13. (36)4. (9)14. (47)5. (32)15. (44)6. (41)16. (36)7. (18)17. (21)8. (i.u)18. (15)9. (5)19. (6)10. (18)20. (32)IMD:s index sammanfaller till en del med frihetsindex. Ävenom ordningen delvis är en annan återfinns många av defriaste ekonomierna också i toppen av konkurrenskraftsligan.Avvikelser mellan frihets- och konkurrenskraftsindex kan tillstor del förklaras med historiskt välstånd, omfattandefinansiellt, fysiskt och humant kapital och med den styrka iekonomin som följer av detta även i en ofri ekonomi.Om man studerar de kategorier som IMD delar upp konkurrens-kraftsfaktorerna på kan man konstatera att de svenska resultaten är mycketojämna. På vissa områden är en toppnation, på andra ligger vi i detnärmaste på jumboplats.FaktorkategoriSverigeToppnationDen inhemska ekonomins styrka37USAGrad av internationalisering12SingaporeEkonomisk politik ochmyndigheter41SingaporeFinansmarknader20USAInfrastruktur3USAFöretagsledning1SverigeForskning, vetenskap ochteknologi6USABefolkning (utbildning etc)9DanmarkSammantaget ger IMD en bild av ett land där det som liggerutanför politikens mer direkta inflytande fungerar väl, medanden ekonomiska politiken, skatter och regleringar ärproblemområden. Svenska företag har världens bästaföretagsledning enligt IMD, men endast i fem länder bedrivsdet en ekonomisk politik som är sämre förkonkurrenskraften. Vi har en mycket god grundforskning ochsvenska produkter är av hög kvalitet, men inget av de 46länderna kan uppvisa ett skattetryck som är mer destruktivtför konkurrenskraften.Sambandet mellan ekonomisk frihet och tillväxt och välstånd är intesärskilt överraskande utan bekräftar bara den teoretiska och empiriskakunskap om ekonomins funktionssätt som varit känd sedan den industriellarevolutionen och som har fått en renässans under de senaste decennierna.Nationalekonomins koncentration var förvisso riktad mot dekrafter som antas styra och påverka ekonomin på makronivån. Produktionensförutsättningar och funktionssätt togs för givna och försöken att förstå deekonomiska sambanden koncentrerades till de stora makroekonomiskaflödena. Över hela västvärlden försköts den ekonomiska politikens fokus.Statsbudgetens funktion förändrades från att i huvudsak handla om hurgemensamma angelägenheter skall betalas till att bli ett aktivt aggregat förstabilisering av samhällsekonomin över konjunkturcykeln.Under senare år har delar av den nationalekonomiska forskningen återigenflyttat fokus till att försöka förklara företagets, entreprenörens ochframförallt de ekonomiska spelreglernas roll i ekonomin. Produktionenuppfattas inte längre som given eller enkelt manipulerbar utan som enkomplicerad process intimt beroende av en lång rad faktorer på individens,företagets och familjens nivå.Den amerikanske ekonomen och nobelpristagaren hargjort stora insatser för att förklara institutionernas och den institutionellakonkurrensens betydelse för samhällsutvecklingen. Hans brittiske kollegaRonald Coase gjorde banbrytande framsteg förförståelsen för ägandets och företagets roll i ekonomin, kunskaper som sedandess har vidareutvecklats och förfinats. Forskare som Kirzner harutvecklat förståelsen för entreprenörens funktion i en ekonomi.Det från ett politiskt perspektiv kanske viktigaste genombrottet rörinstitutionernas betydelse för ekonomin. Nya teorier om ekonomiskutveckling och tillväxt har utmanat de mer traditionella uppfattningarna somframförallt har betonat de teknologiska genombrotten som utvecklingensmotor. Istället har man framförallt koncentrerat sig på uppkomsten ochutformningen av de rättsregler som kringgärdar äganderätten ochföretagandet.Ur den enskilda äganderätten härleds en lång rad av de instrument -hyresinstitutet, aktiebolaget, hypotekslån, skuldväxlar, konkursinstitutet,obligationer, terminer, optioner, försäkringar - som gör det möjligt för ossatt nyttja andra människors egendom. Förekomsten av sådana instrument ären utvecklad ekonomis främsta kännetecken. De möjliggör företagande,handel, investeringar och byggande i långt större omfattning än som voremöjligt utan dessa sofistikerade institutioner. Aktiebolaget och andrainstrument som förfinar och utvecklar den enskilda äganderätten kan därförmed fog sägas ha varit väl så betydelsefulla som teknologiska genombrottoch uppfinningar.Ägande befrämjar hushållning med samhällets resurser. Den som ägernågot har ett intresse av att värdet på egendomen består och helst förräntas.Ägande ger incitament för den enskilde att se till att egendomen skyddas ochförädlas. Det är dessa incitament som skapar tillväxt och det är avsaknadenav dem som till stor del förklarar misshushållningen i socialistiskaekonomier.En fri ekonomi kännetecknas av tydliga institutioner och regler somskyddar den enskilda äganderätten och medborgarnas rätt att frivilligt slutaöverenskommelser med varandra, driva företag och delta i kommersielltutbyte. Den politiska maktutövningen är regelstyrd, förutsebar ochbegränsad. Myndighetsutövning och byråkrati är lagstyrd och alla behandlaslika inför lagar och myndigheter. Därigenom skapas förutsättningar för attindividernas och företagens val och handlingar skall sammanfalla med detgemensamma bästa.En värld av tillväxtSedan har världsekonomin genomgått enstadig liberalisering. Antalet demokratier och stater sombehandlar sina medborgare civiliserat är betydligt fler än förtio, tjugo eller . Det är särskilt tydligt för osssvenskar med grannländer som befriats under kommunistiskt förtryck. Välståndet i världen harockså ökat markant. Antalet människor som under de senastedecennierna lyfts från fattigdom till relativt välstånd går atträkna i hundratals miljoner. Denna utveckling är en av destörsta källorna till optimism om mänsklighetensframtidsutsikter i stort, men också för utsikter i detlilla.Den mest imponerande ekonomiska utvecklingen i världen under detsenaste kvartsseklet uppvisas av en rad sydostasiatiska länder som på baranågra decennier lyft sig från fattigdom till välstånd. Det gäller ,, , . har länder som ,, och slagit in på samma väg.I , som alltså med visst fog kan sägas vara världens friasteekonomi, var inkomstnivån en tredjedel av densvenska. är ett rikare land än . I ärerfarenheten liknande. var ettutomordentligt fattigt land, märkt av och med dystraframtidsutsikter. 1950 låg och på samma välfärdsnivå. Idagär också ett rikare land än Sverige.Förhållandena i många av dessa länder lämnar förvisso en hel del övrigt attönska vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Men erfarenheten frånländer som , och talar samma språk som erfarenheternahos oss, dvs att i spåren av ekonomisk frihet följer också demänskliga rättigheterna och de politiska friheterna. Medborgare som ärekonomiskt myndiga och fria kan inte i längden hållas politiskt omyndigaoch ofria.Ibland ifrågasätts om inte det asiatiska undret i huvudsak är resultatet avmobilisering av kapital och arbetskraft och därmed kan antas sakna dendynamiska komponent som en långsiktig tillväxt är beroende av. Om dettalär utvecklingen ge besked, men oaktat sådana invändningarvisar de sydostasiatiska länderna hur ekonomisk frihet har spelat en centralroll för den ekonomiska utvecklingen i tidigare fattiga delar av världen.Den amerikanska arbetsmarknaden har i den svenska debatten inte sällanfått klä skott för att vara socialt orättfärdig. Uttryck som McJobs ochworking poor har varit vanliga. Den verkliga bilden är emellertid en annan.Sedan 1980 har det tillkommit 24 miljoner nya arbeten netto i denamerikanska ekonomin. Motsvarande siffra för del skulle ha variten miljon nya arbetstillfällen. Bruttosiffrorna är än mer imponerande ochillustrerar dynamiken i amerikansk ekonomi. har det skapats 68miljoner nya arbetstillfällen i , 43 miljoner har försvunnit. Isvenska siffror motsvarar förnyelsen nästan tre miljoner jobb på drygt ett ochett halvt decennium.I den rapport om den amerikanska arbetsmarknaden som i våraspresenterades av president ekonomiska råd konstateras att 8,5miljoner jobb, de flesta heltidsanställningar, har tillkommit sedan januari1993. Av dessa har drygt två tredjedelar tillkommit i yrken och branschermed höga inkomster och i privat sektor. Om något motsvarandeskulle ha inträffat i hade det handlat om 350 000 nya jobb, vilketskulle inneburit mer än en halvering av den totala arbetslösheten.Också utvecklingen i är positiv. Efter murens fall har de fornaöststaterna gått delvis olika vägar. Med några få och i en del fall tragiskaundantag har de dock i huvudsak genomgått en framgångsrik liberaliseringsom nu börjar bära frukt.I sin helhet är utvecklingen i redan på väg att bli enframgångshistoria. Förutom det uppenbara att hundratals miljoner människorinte längre lever under ett diktatoriskt förtryck visar ekonomin klara teckenpå återhämtning och växt. Det gäller i de flesta länder, även Ryssland.Nationalekonomen och Östeuropa-kännaren skrev på DN:sdebattsida i år:Redan före presidentvalet hade en marknadsekonomi baserad påprivat egendom. av ekonomin är i privat hand. Ipresidentvalet hotade höga kommunister offentligt med massnationalisering,arresteringar av kapitalister och återgång till centralplanering, men detta hotavvärjdes av de ryska väljarna. har en marknadsekonomi,inflationen är nu nere i på årsbasis, och det är bara entidsfråga när åter får ekonomisk tillväxt.Efter en strukturomvandling av en omfattning sommänskligheten har upplevt och dåproduktionen i de berörda länderna föll dramatiskt under ettantal år uppvisar man nu goda tillväxtsiffror.Nya svarar för en av de mest remarkabla ekonomiskaförvandlingarna i världen . Efter att underdet tidiga ha varit en nation på gränsen till ekonomisktsammanbrott är ekonomiskt välmående, med låg ochsjunkande arbetslöshet, stabila statsfinanser och en stark valuta. Ettdecenniums reformarbete, inlett av en socialdemokratisk regering , föratt avreglera, privatisera och liberalisera den nyzeeländska ekonomin, har nuburit frukt.Idag är en av de friaste ekonomierna i världen. Från att havarit ett samhälle med regleringar och protektionism på gränsen till detabsurda är landet ett framgångsexempel. Förändringsarbetet hardessutom vunnit ett allt bredare folkligt stöd.Också i den övriga världen finns det ljuspunkter. I har denekonomiska politiken i många länder genomgått en klar liberalisering.