mot · GJ02T51 · 1996-03-28 00:00:00 — Exempel på undantag frånhuvudregeln med krav på samtycke kan exempelvis finnas inom sjukvårdenoch det straffprocessuella området.Forskningens behov av data bör bli föremål för en särskild analys. Det ärav vikt att finna sådana lösningar att såväl integritets- somforskningsintressetkan tillgodoses.En ny generationSkolan är i dubbel bemärkelse nyckeln till den bredaanvändningen av informationstekniken. Dels kan en nygeneration i skolan lära sig att dra nytta av den nya teknikensmöjligheter, dels kan utbildningen i sig i grunden förnyasmed informationsteknikens hjälp. Det var bl.a. i ljuset häravsom den tidigare borgerliga regeringen ochriksdagsmajoriteten beslutade avsätta ur detidigare löntagarfonderna för främjande av bredast möjligaIT-användning i skolan.Det framhålls i propositionen att inte längre ligger i den absolutafrontlinjen vad gäller datoranvändning. Det är enligt vår åsikt ett betydandeproblem för skolan och samhället.Avsnitten om undervisning och forskning i propositionen präglas av enbrist på förståelse för den nya teknikens icke-hierarkiska karaktär. Att, somregeringen noterar, "spridningen och användningen av informationsteknik iskolorna är mycket ojämn" är t.ex. inte nödvändigtvis såproblematiskt som regeringen tycks tro. Tvärtom är det en styrka attutvecklingen utgår från de olika behov, krav och förutsättningar som de olikaskolorna har. Det är bara om man ser IT som en gudagiven teknik som skalllösa skolans alla problem som oro kan vara befogad.För den som i stället fokuserar på skolans uppdrag, att ge eleverna godakunskaper och färdigheter, blir informationstekniken ett verktyg bland mångaandra för att uppnå skolans mål. Då är det inte ett problem att teknikenanvänds olika utan en effekt av att olika skolor söker olika vägar. Viktigt attkomma ihåg är också att väl genomförda IT-satsningar inte kan"transplanteras". Utvecklingen måste i stället växa nerifrån, utifrån depedagogiska idéerna. Det motsäger inte vikten av goda exempel, menunderstryker betydelsen av att också anpassa dessa till de unika situationerundervisning alltid består av.Att vi ser det som en fördel att skolorna söker sig olika vägar innebär inteatt vi är tillfreds med informationsteknikens introduktion i undervisningen.Som generell iakttagelse gäller att tekniken ännu inte tillåtits att i grundenförändra den alltför traditionella uppläggning som undervisningen på mångahåll alltjämt har.Skolans IT-utvecklingInformationstekniken har potential att leda till betydandeförändringar i skolan. Erfarenheterna visar att införandet avIT ofta leder till en mera problemorienterad undervisning,individualisering, uppbrytande av en rigid schemastruktur, enomvandling av skolorna från skolbyggnader till arbetsplatsersamt nya möjligheter att arbeta i lärarlag och med olika storabarngrupper.Datorerna måste vara naturliga arbetsredskap i skolan. För att uppnå dettabehövs det fler datorer i klassrummen. Behov av datasalar, där eleverna underhela skoldagen kan utnyttja teknikens möjligheter för eget arbete, kommeremellertid att kvarstå. Datasalarna måste emellertid kombineras med datorer ibibliotek och klassrum, om IT skall bli ett naturligt inslag i undervisningen.Idag finns skräckexempel där bara de elever som valt data (!) som tillval fårkomma in i datasalen.Regeringen framhåller "att kunskaper om IT och om dess användnings-möjligheter måste föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet ".Om detta innebär att det skall införas ett IT-ämne eller någon form avsärskilda IT-kurser måste förslaget avvisas. Informationstekniken är ett medelsom skolan har att tillgå för att uppnå sina kunskapsmål, inte en maskin varstekniska användning skall göras till ett skolans huvudmål.Regeringen har även missförstått vad Skoldatanätet är. Skoldatanätet ärinte ett nätverk för extern kommunikation, som regeringen förefaller tro, utanär en informationstjänst på Internet. Den som vill använda informations-tjänsten måste ansluta sig till Internet. Denna tekniska felsyn är frapperande.Skoldatanätet var ett initiativ av den tidigare borgerliga regeringen.Utvecklingsarbetet, som drivs av , omfattar förutom informations-tjänsten på Internet ett intensivt arbete med att sprida kunskap ocherfarenheter om Internet som pedagogiskt hjälpmedel inom skolväsendet.Arbetet med Skoldatanätet är den absolut viktigaste statliga insatsensom görs för att sprida kunskaper om hur IT kan användas i skolan.Arbetets framgång beror knappast på ett starkt stöd från staten utanpå en lyckad kombination av expertis och kompetens inom den ansvarigaprojektgruppen. Remarkabelt är emellertid att i princip hela gruppenrekryterats externt. insatser har dessvärre gjorts för att sprida de idagunika erfarenheterna av informationsteknik i skolan som projektet vunnitinom verket.Värt att notera är att den borgerliga regeringen i sin utvecklingsplan förskolan (skr. 1993/94:183) betonade att skolan var i behov av aktivt stödjandeåtgärder från statens sida för att kunna erbjuda eleverna en modernundervisning. Särskilt framhölls att "[måste] ikläda sig enbetydligt mer aktiv roll i arbetet med att stimulera användandet avinformationsteknologi i skolan". Det är därför extra märkligt att notera att detpå initieras projekt inom olika områden utan att man på någotsätt berör hur informationstekniken skulle kunna bidra till resultaten.Det är enligt vår mening angeläget att förstärker och utvidgarsitt nu så framgångsrika arbete med Skoldatanätet. Projektet måste tillåtas gesitt bidrag till övrig utvecklingsverksamhet och tillförsäkras resurser underminst till.Resursknapphet och brist på kunskaper sägs ofta motverka en bred IT-introduktion i undervisningen. Det låter bestickande, men är ändå sannoliktfel. Rätt blir det endast om man ser IT som ett separat ämne och något mangör utöver det vanliga skolarbetet. Enligt vår mening är det viktigt attskolhuvudmännen inser att IT inte bara ger kostnader utan även besparingaroch att resurserna kan användas på nya sätt. Brist på kompetens är i mångafall ett problem i första hand bland kommunens eller skolans tekniker. Härfinns emellertid ett stort utbud av tjänsteleverantörer som bör anlitasistället för att kommunerna bygger upp egen kompetens som snabbt föråldras.Lärare som har en klar pedagogisk idé - och exemplen härpå är många -tillgodogör sig mycket snabbt de kunskaper som behövs för att användainformationstekniken. Skall skolan vänta på att alla är färdigutbildadekommer IT-introduktionen aldrig igång.Enligt vår mening betonar propositionen kommunens uppgift för mycket.Valet av läromedel, pedagogisk metod och undervisningsform måste ochskall ligga hos dem som har kunskapen: lärarna och skolledarna men ocksåengagerade elever. Dessa kan som ett led i det pedagogiska arbetetspecificera de IT-hjälpmedel som behövs. En plan för skolans IT-arbete kaninte skapas i den kommunala förvaltningens kontor. Det naturliga är att idéerkring användningen av informationsteknik i skolan ingår i skolplanen. Vadskolorna behöver är ett aktivt stöd av skolförvaltningen i de förändringarskolan genomgår, bl.a. införandet av informationstekniken. En aldrig såvälformulerad IT-strategi kan inte uppväga en byråkratisknjugghet inför organisatoriska, administrativa och andra förändringar som depedagogiskt ansvariga vill genomföra.Lärarutbildning och fortbildning avlärarePropositionens uttalanden om lärarutbildningen utgör ettallvarligt underkännande av de allra flesta lärarhögskolorsledning. Studenterna har länge krävt mer informationstekniki undervisningen, men i många fall inte möts av någonförståelse. Om regeringen menar vad den säger framståremellertid de 15 miljoner man föreslår som botemedel somen närmast förolämpande låg summa. Vår åsikt är emellertidatt inga extra medel skall utgå. Lärarhögskolorna skallnaturligtvis använda moderna verktyg i undervisningen utanatt staten betalar extra för detta.IT-baserade läromedel för skolanRegeringen skriver att "marknaden ännu inte är tillräckligtomfattande för att en större svensk produktion av meromfattande läromediaprodukter kan komma till stånd. - - -Till ett centrum för utveckling av läromedia bör knytaspersoner med olika kompetenser, t.ex. inom pedagogik ochbild-, ljud-, video- och datateknik. "Vi vill starkt ifrågasätta skapandet av ett statligt resurscentrum för IT-baserade läromedel. Arbete inom detta område bedrivs såväl inomnäringslivet som inom universitetsvärlden. Ett centrum av beskrivet slagskulle mycket väl kunna hämma en naturlig utveckling inom detta område.Regeringen vill vidare att och skall utveckla ettinformationssystem på utbildningsområdet. Också till denna tanke ställer vioss tvekande. För det första borde det ligga i alla intressenters egenintresseattgöra sin information allmänt tillgänglig. För det andra har arbetet medSkoldatanätet redan avkastat dylik information för skolväsendet. Här finnsredan läroplaner, kursplaner etc.Regeringen föreslår också en form av IT-körkort. Till detta finns det skälatt vara mycket skeptisk. Hur skall det genomföras? Vem skall godkänna det?Vad finns det för krav på kvalitet? Vi tror att ett IT-körkort får tilleffekt att informationsteknikens aura av något svårt bibehålls. Varför skulleman annars behöva ta körkort? IT-körkort är enligt vår uppfattning ytterligareett bevis på att regeringen inte ser till den informationsteknologiskaanvändningen utan till tekniken. Körkorten kan lätt upplevas som enpåtvingad aktivitet som inte på något sätt underlättar IT-användningen.Högre utbildning och forskningRegeringen anser "att SUNET är en nationell tillgång sombör kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inom helabiblioteksväsendet". Detta uttalande är enligt vår meningytterligare ett exempel på en insats som vid en första anblickkan förefalla rimlig, men som likväl är missriktad. SkulleSUNET åläggas en sådan uppgift skulle det motverka, intestödja, en snabb utbyggnad av Internet inombiblioteksväsendet i i övrigt.SUNET är ett nationellt med ett övergripandeansvar för Internetsamordningen i i såväl tekniskt som administrativtoch organisatoriskt hänseende. SUNET kan även genom sin höga kompetensdriva fram en utveckling av Internet nationellt och internationellt.Denna roll av nationell kompetensresurs kan inte uppfyllas om SUNETsamtidigt skall vara leverantör av anslutning till Internet till en stor mängdkunder. Att SUNET kan agera leverantör till forskningsråd och någraytterligare kunder utanför universitets- och högskolevärlden beror på att dessaövriga kunder är få till antalet, nära lierade med forskarvärlden och harrelativt hög egen kompetens.När planerna kring skolornas anslutning till Internet började formuleras avden dåvarande regeringen framfördes förslaget att SUNET skulle bliInternetleverantör till hela skolväsendet. Förslaget avvisades snabbt av tvåskäl. Det första är att SUNET i och med detta skulle ha förlorat rollen somutvecklingsenhet och blivit en "help desk" för tusentals kunder. SUNET hademed ett sådant beslut behövt omorganiseras totalt och tillföras mycket storaresurser.Det andra skälet var att genom ett sådant beslut skulle framväxten av enkommersiell Internetmarknad ha svårligen försinkats. Genom att bl.a.skolorna nu upphandlar sin anslutning på marknaden har priserna sänktsradikalt, antalet leverantörer ökat och mängden av kringtjänstermångdubblats. Denna pris- och tjänsteutveckling, vilken även gynnat företag,privatpersoner etc. skulle knappast ha inträffat om inte skolan såsom en storoch viktig kund funnits att tillgå. Detta är också en av de fundamentalaslutsatserna av arbete med det svenska Skoldatanätet.Om SUNET påtvingas ett ökat leverantörsansvar för t.ex. bibliotekenriskerar de satsningar som skolor och kommuner nu gör att saboteras. Ombiblioteket, som ofta ligger nära, eller till och med i, skolan är anslutet tillSUNET, varför skall då skolan ansluta sig på annat vis? En mycket troligutveckling är dessutom att SUNET ärleverantör av nätanslutning utan mer verkar som inköpscentral ochutvecklingscentrum.Vi menar att SUNET:s roll är att vara Internetleverantör åt högskolevärldenoch därutöver verka som ett nationellt kunskaps- och kompetenscenter avyppersta slag. SUNET har sin viktigaste roll i att som en institution, näraknuten till forskningens och utvecklingens framkant, verka för attInternetkompetensen höjs inom stat, näringsliv och offentlig förvaltning iSverige och i att stödja och fördjupa det alltmer nödvändiga samarbetetmellan de kommersiella Internetleverantörerna. Biblioteken gynnas bäst av dekommersiella Internettjänsternas framväxt och av ett nära samarbete medkommuner, skolor och varandra.Regeringen vill ge i uppdrag att utarbeta ett forskningsin-formationssystem. Det är enligt vår mening viktigt att detta inte blir enstatligdatabas dit forskning skall inrapporteras. Här måste de erfarenheter av attsprida information från många källor via IT till en stor grupp användare, somidag finns inom universitet och högskolor, och även inom genomarbetet med Skoldatanätet, tas tillvara.DistansutbildningRegeringens insikt om informationsteknikens betydelse föratt främja en bred distansutbildning är av propositionen attdöma mycket begränsad. Ändå är god undervisning pådistans den kanske mest genomgripande förändringen avutbildningen som informationstekniken möjliggör.Med informationstekniken för distansutbildning avser vi flera olikautbildningsformer. Det mest närliggande är naturligtvis en förädling , bl.a.genom individualisering och interaktivitet, av sådan distansutbildning somredan genomförs, om än med äldre teknik.Informationstekniken gör det också lätt att integrera distanselement i dennormala skolundervisningen. Varje klass - t.o.m. varje elev - kan härigenomfå vägledning av lärare med just den erfarenhet och kunskap som behövs ivarje given undervisningssituation.Modern IT-baserad distansutbildning kan till slut också få en avgörandebetydelse för den kontinuerliga kompetensutveckling som måste komma.Modern teknologi kan inte minst pressa kostnaderna för denna typ avutbildning.Vi har i annat sammanhang föreslagit att en betydande del av detföretagsstöd som utbetalas till inland skulle omvandlas till en bredsatsning på IT-baserad distansutbildning, riktad till samma område. Ett sådantprojekt skulle, förutom dess effekter för den aktuella regionen, också kunnatjäna som pilotprojekt för en mer allmän utveckling av teknik och pedagogikför distansutnyttjande.Regeringen bör återkomma till med ett konkret förslagenligt dessa riktlinjer. Ett sådant förslag bör ta tillvara den utvecklingskraftsom programvaruföretagen besitter och förena denna med det offentligautbildningsväsendets uppenbara utvecklingsbehov.Staten bör ställa krav på samtliga läroanstalter att kurser och informationskall erbjudas via IT. Goda exempel finns , t.ex. somsänder ut föredrag på video över Internet. Likaså skall gymnasier och komvuxerbjuda sina kurser, särskilt de som är av mera speciell karaktär, på distans.Tekniken för detta finns och är billig. Det bör poängteras att distansutbildninginte är lika med enkel videokommunikation. Goda exempel och erfarenheterborde här kunna hämtas från bl.a. utlandsskolorna.Bibliotekens roll i kunskapssamhälletRegeringen understryker bibliotekens roll i breddningen avIT-användningen. Vi delar denna uppfattning, men baraövergångsvis.Långsiktigt tror vi knappast att de normala biblioteken kommer att spelanågon avgörande ny roll till följd av en breddad informationsteknik-användning. Telefoner finns ju inte bara på posten eller i telebutiken.Tvärtom finns det 1,2 telefoner per hem i . Medborgarnastillgång till information via IT kommer inte att gynnas av att biblioteken gesnågon speciell roll som "screenprovider" för dem som inte har dator hemmaeller på arbetet.Naturligtvis kommer alla bra bibliotek ändå snart att erbjuda tillgång tillinformationsteknik och Internetaccess, liksom ett bra bibliotek erbjudervideo, skivor och band likaväl som böcker, tidningar och tidskrifter. Det börbetonas att nyttan för samhället inte ligger i att bibliotekarierna hjälpermänniskor att "surfa" utan att deras kompetens och utbildning skall utnyttjasför att på nätet skapa "virtuella bibliotek" och informationstjänster som gördet lättare att hitta material och använda näten.Den offentliga sektorn somföredömeDen offentliga verksamheten skall gå i spetsen förinformationsteknikanvändningen. Det är väsentligt såväl aveffektivitetsskäl som för att möjliggöra största tänkbaraöppenhet gentemot medborgarna. Informationstekniken kanverka utjämnande också regionalt.Reformera demokratinMånga kommuner har tagit informationsteknikeni sin tjänst för att marknadsföra sig och sprida informationom kommunens verksamhet. På vissa håll tillhandahållsockså en del av de offentliga handlingarna på elektroniskväg. Detta är goda exempel som måste tjäna som föredömeäven för staten.Rätt använd kan informationstekniken bidra till en betydande vitaliseringav demokratin. Genom att underlätta för medborgarna att ta del av offentligahandlingar, inom alla områden, sänks tröskeln för deltagande i det politiskasamtalet. Flera kan få utlopp för sitt engagemang i samhällsfrågor.Medborgarna kan med informationsteknikens hjälp nu bli mer delaktiga ibåde stora och små samhällsfrågor än . När den enskilde,från sin hemterminal, enkelt kan ta del av allt från kommunens planeradeavloppsutbyggnad i det egna kvarteret till statsbudgetens innehåll skapas engenomlysning av demokratin som öppnar vägen för både delaktighet och egetansvarstagande.Statens ambitionsnivå måste vara hög inom detta område. Målet bör varaatt regeringens och tillkommande offentliga handlingar senast vidutgången av skall kunna nås på elektronisk väg. bör tillgången till det uppmärksammade Rixlexsystemet varaavgiftsfritt. I första hand skall åtkomsten kunna ske via Internet. Att ökadtillgänglighet kräver en ny syn på integritetsskyddet har vi behandlat i etttidigare avsnitt.För den resterande delen av statsförvaltningen anser vi att samma mål börvara uppfyllt senast vid utgången av . Äldre offentliga handlingarskall också de göras åtkomliga på elektronisk väg.Samtliga offentliga förvaltningar och beslutande församlingar bör varamöjliga att nå via elektronisk post senast vid utgången av år 1998.När den tekniska utvecklingen kommit ett steg vidare bör t.ex. sådanamöjligheter som att sända riksdagsdebatterna över Internet tas tillvara.Inriktningen skall vara att öka den enskilde medborgarens möjlighet till insynoch delaktighet.Effektivisera statsfövaltningenInformationstekniken bidrar till att effektiviseraden offentliga förvaltningen. Detta sker ofta, och skall ske, iden mindre skalan. Inom den egna förvaltningen ser manbäst hur utvecklingsmöjligheterna kan tas till vara.Statens insatser för att driva på effektiviseringen bör först och främst kunnaske inom de områden där större lösningar är att föredra, vilket t.ex. gäller denoffentliga upphandlingen. I propositionen anges också att den offentligasektorn bör använda sig mer av elektronisk upphandling än vad som skeridag, men några mer konkreta och kraftfulla förslag om hur man skall uppnådetta mål finns inte.Inom EU har den IT-baserade offentliga upphandlingen kommit mycketlångt. I databas, (),återfinns alla offentliga upphandlingar till ett värde . Cirka 400nya upphandlingar inkommer per dag. Den årliga omsättningen uppgår till5 . Den svenska andelen är 280 miljarder kronor.För svensk del skulle det vara möjligt att inrätta en informationstjänst somtäcker in samtliga offentliga upphandlingar som görs av stat, kommuner ochlandsting, dvs även de till ett lägre värde än 1,6 Mkr.En sådan informationstjänst skulle gynna konkurrensen, användningen avIT och leda till betydande effektiviseringar inom den offentliga sektorn. Vianser att ett initiativ för att pröva upprättandet av en sådan databas snarastbörtas.Vi vill i detta sammanhang också föreslå att regeringen beslutar särskiljaTelias accessnät i en särskild juridisk form. Den nätdel det i dettasammanhang är fråga om är anslutningarna till slutanvändarna, som enligt vårmening borde ha avskilts från i samband med bolagiseringen. Dennuvarande ordningen motverkar en sund konkurrens mellan telebolagen.Toppledarforums rollI propositionen sägs: "Inom Toppledarforum pågår ett arbeteom gemensamma IT-plattformar för informationsutbyte, somsyftar till att sammanställa rekommendationer avseendestandarder och produktval. Arbetet inriktas på att få till ståndöverenskommelser om gemensamma standarder förutvecklingen av IT-tjänster för spridning av allmäninformation, för tillhandahållande och hämtning av individ-och företagsspecifik information samt för tjänster som bidrartill förkortning av ledtider och allmän effektivisering avverksamheten. "Vi vill varna för en om än indirekt offentlig roll i detta sammanhang,framför allt i belysning av den snabba tekniska utvecklingen. Myndigheternaborde framför allt verka för att som stora aktörer på marknaden tvinga framöppna system med en hög grad av kompatibilitet och genomskinlighet.Erfarenheterna av tidigare storskaliga offentliga informationstekniskasatsningar manar till stor restriktivitet.De digitala radio- och TV-nätenRadion och televisionen står inför ett teknikskifte. De s.k.analoga sändningarna kommer att ersättas av digitala.Regeringen säger sig vilja genomföra digitaliseringen genom en utbyggnadav marknätet. Det nya digitala nätet skall kontrolleras av staten.Det finns starka principiella skäl som talar emot den lösning regeringenförordar. Bara det faktum att staten ger sig själv makten att styra överdistributionsmöjligheter som i praktiken är tekniskt obegränsade strider motgrundläggande principer för informationsspridning och opinionsbildning.Public service-uppdraget kan aldrig anses gå längre än ett ansvar förprogrammens innehåll.Härutöver skulle etablerandet av ett digitalt marknät försena den ytterligarenätutbyggnad som är i behov av, inte minst för att kunna utvecklakombinationstjänster mellan mer traditionell informationsteknik ochbroadcasting.Skälen härför är följande:Utvecklingen av informationstekniken och radio/TV följde förr olika vägar.Numera integreras systemen alltmer, tekniskt likaväl som innehållsligt.Samtidigt ökar kraven på interaktivitet. Varken televisionen ellerdatoranvändningen kommer att kunna utvecklas på ett ändamålsenligt sätt omteknikens möjligheter att integrera motverkas eller möjligheten till utveckladflervägskommunikation försvåras.Regeringens planer ifråga om den digitala televisionen verkar i fel riktning.Interaktiviteten blir i realiteten omöjlig att uppnå.Vi är övertygade om att kommunikationsnäten skall utvecklas påmarknadens villkor. Användningen blir därmed avgörande för hur och ivilken takt näten byggs ut.Det offentliga har i vårt land, liksom i flertalet jämförbara länder, etthuvudansvar för utbildningen. En målmedveten utveckling avinformationstekniska undervisningsmetoder blir genom det offentligasuppträdande som kund också en betydande stimulans till en snabb ochangelägen nätverksutbyggnad.På samma sätt kan den i praktiken statliga publicservice-televisionen och-radion också genom sitt agerande på marknaden främja en IT-utvecklingutöver de egna företagens direkta intressen. Regeringens planer på ett egetmarknät för den digitala TV:n undanröjer möjligheten för ochSveriges Television att spela en sådan konstruktiv roll.Förslaget om en utbyggnad av ett digitalt marknät bör således avvisas avflera skäl. Ett sådant nät är principiellt oacceptabelt från yttrandefrihets-synpunkt. Det är dyrbart jämfört med tillgängliga alternativ och detmotverkar intresset av att utveckla de svenska näten till kraftfulla strukturerför integrerad informationsförsörjning.Övriga frågorHälso- och sjukvårdI stort delar vi regeringens bedömning vad avser betydelsenav att utnyttja informationstekniken även inom hälso- ochsjukvården.