mot · GK02K709 · 1996-10-07 00:00:00 — Situationen idagI slutet av 1991 hade praktiskt taget alla barnfamiljer en TVhemma. De allra flesta hade också en video och cirka hälftenhade tillgång till satellit. Det kan vara svårt som förälder attveta vad barnen tittar på eftersom det inte alltid finns tid attsitta med. I en artikel i 941026 skriver GunillaBergström, författarinna till böckerna : -"Elvadöda hemma hos mig i TV:n . Elva jagade,nedslagna, skjutna och blodiga kroppar. Hemma hoskulturministern också. Liksom hos miljoner svenskar medTV hemma. Sedan kom åtta lik . Vad ska våraungar tro? Att vi vuxna tycker att det är jätteroligt? Att dettaär alldeles normalt när vuxna vill roa sig vid TV:n efter enarbetsvecka? "presenterades den första stora vetenskapliga undersökningenav våldet i svensk TV. Under en stickprovsvecka tittade man på alla programsom visades i SVT1, SVT2, TV3, TV4, kanal och mellan klockan6.30 och 01.00. Nyhetsprogrammen undantogs.TV1000 innehöll mest våld - av all sändningstid. TV3 hade8,våldssekvenser. Kanal fem och TV4 innehöll cirka 6 procentvåldsscener vardera. Minst våld förekommer i televisions kanalermed våld i i SVT2. Det uppmätta våldetomfattade endast tydligt avgränsade våldsamma sekvenser som innehöllfysiskt och uppenbart våld. Undersökningen konstaterade också att det underen vecka sänds 1 924 våldsinslag. av all undersökt sändningstidutgörs av våld. av våldsscenerna förekommer i fiktionsprogram.Totalt sändes 456 sekvenser med dödande. Det svensktill-verkade våldet utgjorde medan det våld som producerats i USAuppgick till . Det är 9- till 14-åringarna som tittar mest på de nyakommersiella kanalerna. tittar på dessa kanaler och i snitttittar denna ålderskategori på TV per dag. Frågan är om och i såfall hur detta TV-tittande påverkar våra barn och ungdomar? Leder det fiktivaunderhållningsvåldet till aggressioner eller är påverkansgraden marginell?Påverkas vi avunderhållningsvåldet?Kunskaper om bildvåldets effekter har ökat på senare tid.Man har kunnat konstatera att våldsinslagen i medierna kanleda till aggressioner på kort sikt. På lång sikt är det däremotsvårare att dra slutsatser om orsakssambanden. som sysslar med mediaforskning vidLunds universitet skriver i 950130: "Förenklat skulleman kunna säga att av alla sparkar ochknytnävsslag på våra skolgårdar och efter hand på våra gatoroch torg i denna mening kan förklaras som direkta ochindirekta effekter av TV-våldet. En rännil av våld sipprarfrån TV:n ut på skolgårdar, gator och torg. Den når också inbland otåligt köande utanför nattklubbarna".Mediavåldet ger också upphov till rädsla både hos barn och ungdomar.Dessutom kan videovåldet innebära en tillvänjning vid själva våldet - det villsäga man tycker att vissa typer av videovåld är mindre skrämmande om manser det gång på gång. Slutligen visar forskningen att såväl barn somungdomar och vuxna kan få en felaktig bild om mängden och typen av våldsom faktiskt förekommer i verkligheten. Sammanfattningsvis kan konstaterasatt de flesta rön tyder på att tittaren på ett eller annat sätt omedvetet ellermedvetet påverkas av underhållningsvåldet i media.Åtgärder för att skyddabarn och ungdomarRespekten för människovärdet är grunden för ett gottsamhälle. Demokratin undergrävs om inte människovärdet ären levande del i människors tänkande och handlande.Människovärdet som demokratins stöttepelare hotas ständigt.Det är därför viktigt att skapa sådana relationer, normer ochregler som minimerar riskerna för kränkningar avmänniskovärdet.Flera åtgärder finns för att motverka videovåldets verkningar.Forskning bedrivs på området, de filmer som visas på biograferna förhands-granskas och vissa åldersgränser har satts upp på biograferna. Allt detta är bramen mycket återstår att göra. ser situationen något annorlunda utjämfört med . Vi påverkas allt mer av det som skerinternationellt som mediavåldet hittar nya kanaler.Forskning om typ av våldFör att vi ska få ännu mer kännedom om effekterna avmediavåldet är det viktigt att resurser till forskning sätts aväven . En allsidig forskning är nödvändig. Den avvåldsskildringsrådet beställda rapporten har behandlat mångafrågor och är en bra början. Men många frågor återstår.Vilken typ av våld har mest negativ påverkan på barn ochungdomar? Är det rått våld där konsekvenserna är tydligaeller är det våld som inte visar de verkliga skadorna som ärvärst? Det uppmätta våldet som våldsskildringsrådetomfattade var bara tydligt avgränsade våldsamma sekvensersom innehöll fysiskt eller uppenbart våld. Hur påverkas barnoch ungdomar av psykisk terror eller små barn av våldsamtecknad film?En fråga som ligger nära detta område är den information som bör ges ute iskolorna om det verkliga våldets konsekvenser. Många ungdomar har aldrigsett vad som händer med en kropp som utsatts för sparkar eller ett ansiktesom utsatts för slag. Informationsverksamhet ute i skolorna är nödvändig föratt i möjligaste mån förhindra det våld som genereras av underhållnings-våldet.Trailrar på TV, video och på bioTrailer är den programtyp på TV som innehåller störstaandelen våld. Trailrar sänds , att jämföramed nyheter som sänds och sport somsänds . Den undersökning som beställtsav våldsskildringsrådet visar också att skillnaderna mellantrailervåldet i kanalerna är stor: SVT2:s trailrar innehåller 4procent våld, TV1000:s trailrar däremot innehåller 50procent våld.Trailrar förekommer också på de videofilmer som kan köpas och de somkan hyras. Sannolikheten är också stor att trailrar visas i anslutning till enfilm på bio, oftast i samma genre som den film som kommer att visas menavvikelser förekommer.Visandet av en trailer kräver särskilt ansvar. Reklam för ett program medvåldsinslag ska visas med återhållsamhet. På TV får de inte förekomma underde tider som barn kan förväntas vara uppe. Själva trailern skabeskriva det kommande programmet på ett sakligt sätt. Vad gäller trailrar påbio och video ska samma regler gälla. Dessutom bör dessa inte visas isamband med filmer av en annan karaktär. Återhållsamhet bör varahuvudregeln vid visandet av trailrar.Tid på dygnetVåld sänds ganska jämnt fördelat över veckan. Lördagarsänds mest våld, . däremot sändsminst våld, . Vad gäller tid när våldetsänds stegras detta markant i flertalet kanaler efter klockan20. Det är viktigt att program med våldsinslag inte sänds påde tider när man kan förvänta sig att barn är uppe. Repriserav denna typ av program bör därför inte förekomma pådagtid. Dessutom ska barnprogram inte föregås av programmed våldsinslag. Inte heller direkt efter ett barnprogram fårvåldsinslag förekomma. Nyheter bör därför inte, på sammakanal, förläggas i samband med barnprogram. Om dessa tiderrespekteras innebär detta ett skydd för de mindre barnen.Censur av videofilmerRiksdagen antog en ny yttrandefrihetsgrundlag 1991. Denenda censur som ska vara tillåten enligt denna lag gällerfilmer som ska visas offentligt. Någon möjlighet tillförhandsgranskning av hyr- och säljvideogram ges inte. Den1 trädde lagen i kraft. är tiden mogen för attgöra en utvärdering. Ett förslag till lag om obligatoriskförhandsgranskning av videogram bör läggas fram. Trots attförhandsgranskning blir mindre effektiv ju längre vi väntarmed den, är den dock mer effektiv än varje form avefterhandsgranskning. Skälet till att så mångaextremvåldsfilmer finns på den svarta marknaden är inte baraden olagliga importen utan också att vi saknarförhandsgranskning i . Filmer som kommer ut påmarknaden privatkopieras. Obligatorisk förhandsgranskningav videogram är en nödvändighet för att stoppa videovåldet.Internationella förhållandenDet internationella utbudet av underhållningsvåld når osssnabbt via satellitkanalerna. Beslut inom EU tyder på attdet är möjligt för att ingripamot de TV-bolag som sänder utanför gränser. Vi fårstå tillbaka för andra länders lagstiftning som är mycketmildare. Till exempel berörs inte TV3 eller kanal av densvenska lagstiftningen eftersom de sänder från Englandrespektive . Om det är så att EU:s TV-direktivska gälla framför den svenska lagstiftningen är det intetillräckligt om ett enskilt land som skulle skärpareglerna mot mediavåldet. Internationella överenskommelser är nödvändiga för att få till ståndeffektiva åtgärder. bör inom det nordiska samarbetets ram och i deneuropeiska unionen följa utvecklingen på mediaområdet och verka förgemensamma regler som begränsar utbudet av grovt underhållningsvåld.Detta är det enda sättet att skydda barnen och ungdomarna frånmediavåldet.Gemensamma insatserIdag finns det möjlighet att via Internet få tag på olikavåldssekvenser. Man ringer ett samtal som kostar en visssumma och förses med ett lösenord. Därefter kan mantillbringa ett antal timmar med att ladda ned klipp urvåldsfilmer eller pornografiska filmer. Detta kan komma attbli ett stort problem . Det är därför viktigt att varamedveten om vilka kanaler våld kan spridas genom och medkraftfulla åtgärder förhindra dessa företeelser.Vi är ofta väl medvetna om barns fysiska behov av trygghet. Vi är mycketnoga med folkhälsan i vårt land och vad barnen får i sig. Det finns vitaminer,konstgjorda tillsatser i mat och godis som är förbjudna. Kontrollen är medandra ord god. Men barn påverkas inte bara av materiell standard ochkroppslig vård. Barn påverkas också starkt av sinnesupplevelser, psykisktvåld och otrygghet. Om vi i vuxenvärlden avstår från att skydda, förklara ochförmana, ge positiva förebilder och berömma fylls barns sinnen av det somkan skapa oro och otrygghet och det som förbereder våld. Videovåldet och devåldsamma data- och TV-spelen kan istället komma att spela rollen somnormöverförare. Alla vi vuxna måste därför bli mer medvetna om att det iinformationssamhället krävs en bättre inre miljövård.Samhället måste på ett mer kraftfullt sätt ta avstånd från våld i alla dessformer. Det handlar bland annat om att sända signaler till de unga att våldetinte kan accepteras. För att vi ska kunna skapa den goda samhällsatmosfärdär det växande släktet ges trygghet och goda förebilder måste vi vågaangripa och bekämpa spridningen av grovt underhållningsvåld. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning vad gäller underhållningsvåldets påverkanpå barn och ungdomar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsverksamhet ute i skolorna om våldets konsekvenser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trailrar på TV, video och bio,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förekomsten av underhållningsvåld på TV och tidigkväll,5. att hos regeringen begär ett förslag till lag om obligatoriskförhandsgranskning av de filmer och videogram som säljs eller uthyrs tillallmänheten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella överenskommelser i syfte att begränsa utbudet avunderhållningsvåld.