mot · GJ02Fi123 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. InledningDenna motion skall läsas tillsammans med Folkpartietliberalernas partimotion med anledning av proposition1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppnaarbetslösheten . Liksom regeringens förslag ärredovisade i två propositioner väcker också vi två motionerav vilka partimotionen är den övergripande och dennakommittémotion främst en genomgång av vissa konkretaförslag i regeringens program.Även om det finns inslag i regeringens propositioner som vi kan accepteradärför att de ligger väl i linje med vår politik är vi starkt kritiska tillhuvudinriktningen. Vi anser att regeringens förslag till mål för politiken meddess fokusering på endast den öppna arbetslösheten är olyckligt. Vi föreslårett mer ambitiöst mål. Ett sådant mål gör det också nödvändigt att besluta omfler åtgärder som förbättrar klimatet för företagen.I denna kommittémotion utvecklar vi alltså våra synpunkter på de konkretaförslagen i regeringens proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halveraarbetslösheten , ändrade anslag för /96,finansiering m.m.ArbetsmarknadspolitikenocharbetsmarknadspolitiskaåtgärderOffensiv arbetsmarknadspolitikspränger gränserArbetslöshet är alltid ett slöseri med resurser, mänskligasåväl som ekonomiska. Erfarenheterna visar att det är svårtför långtidsarbetslösa att komma tillbaka tillarbetsmarknaden. Hög arbetslöshet riskerar då att blibestående även av högkonjunktur.Det värsta som kan hända är att vi börjar acceptera den högaarbetslösheten. På många håll i samhället börjar man nu alltmer att accepteraatt vi skall ha en hög arbetslöshetsnivå. accepterar inte dennainställning. Vi menar att arbetslösheten går att bringa ned med hjälp av enklok och samlad politik för tillväxt, kombinerad med en offensivarbetsmarknadspolitik.Det förutsätter emellertid att man inser arbetslöshetens bakomliggandeorsaker, som bland annat hänger samman med strukturomvandlingen inomnäringslivet. Den har alltså inte enbart konjunkturella orsaker utan i hög gradockså strukturella orsaker. Den traditionella utformningen avarbetsmarknadspolitiken utgår emellertid från att arbetslösheten ärkonjunkturell snarare än strukturell. För att lösa arbetslöshetsproblemet krävsockså insikt om att arbetsmarknaden genomgår förändringar till följd av attSverige utvecklas mot ett kunskapssamhälle med skärpt internationellkonkurrens.Det är utifrån dessa nya utgångspunkter en offensiv arbetsmarknadspolitikbör utformas. En sådan handlar till stor del om åtgärder utanför dettraditionellt arbetsmarknadspolitiska området. Det gäller att föra enekonomisk politik som ger sunda statsfinanser och därmed låga räntor, detgäller att föra en skatte- och näringspolitik som främjar företagande och detgäller att föra en utbildningspolitik som ger ett kompetenslyft.Folkpartiet har förordat att den traditionellaarbetsmarknadspolitiken bör genomföras med något mindre resurser.Huvudorsaken har varit att vi är övertygade om att vår övriga politik skulle gesådana tillskott av jobb att efterfrågan på traditionell arbetsmarknadspolitikblev mindre. Vi har också trott på möjligheterna att rationaliseraverksamheten inom AMS. Regeringen har successivt accepterat detta synsättoch i omgångar skurit ner anslagen till AMS. Det medför givetvis attpotentialen för ytterligare besparingar blir mindre, varför vi har anpassat vårtbudgetalternativ till det. Vi tror dock fortfarande att en kraftfulldecentralisering och avbyråkratisering, nära samverkan med andra aktörersom kommuner och näringslivsorganisationer, upphandling på enkonkurrensmarknad av fler delar av verksamheten samt enkonsekvent strävan mot s k dagsverksbilliga åtgärder kan ge ytterligarebesparingar. Vi förordar att vissa medel som på detta sätt frigörs används tillprioriterade uppgifter inom arbetsmarknadspolitiken.Regeringens misslyckandeRegeringen slår sig gärna för bröstet och säger att man sedanregeringsskiftet har skapat över 100 000 nya jobb. Detär visserligen sant att många nya arbetstillfällen tillkom imitten men till största delen tillkom dessa jobbunder 1994 dvs under den förra regeringens tid. Ökningenvar dubbelt stor då som den sedan kom att bli !1995 var ju det år som Socialdemokraterna skulle pressa nedarbetslösheten bara man kom iregeringsställning. Att i en högkonjunktur så radikalt hamisslyckats är självfallet ett stort politiskt nederlag. Än värreär att många människor, särskilt ungdomar, farit illa undertiden.AMS befarar att sysselsättningen kommer att minska med nästan 30 000personer . Det är sämre än tidigare - då trodde AMS på en ökning med ca20 000 personer. Även det var bara en fjärdedel av vadsysselsättningsökningen var 1994 - då deltog iregeringsarbetet. Regeringen erkänner nu också i propositionen attsysselsättningen är på fel väg. Enligt SCB har sysselsättningen minskatmed 61 000 personer jämfört med . Detta står i bjärt kontrast tillregeringens ord i proposition 1995/96:207 där man högtidligt skriver att denekonomiska politiken varit framgångsrik och att sysselsättningen beräknasöka med 77 000 personer . Vi kan bara konstateraatt av denna ökning i sysselsättningen försvinner med "regeringens framgångsrika ekonomiska politik". Tydligareän så kan inte regeringens misslyckande beskrivas.Näringsliv i förändringIndustrisektorn, som länge har varit ryggraden i svensktnäringsliv, kommer inte att ensam kunna lösaarbetslöshetsproblemet. Ekonomiskt har denna sektorvisserligen en avgörande betydelse för landets ekonomi, menden rationaliseringstakt, som krävs för bevaradkonkurrenskraft, gör att inte ens en mycket god tillväxträcker för att skapa det stora antal nya arbeten som behövs.Ska arbetslösheten förmås sjunka behöver sysselsättningen alltså ökamarkant inom andra sektorer. Det kan handla om framväxten av en mängdnya företag eller att små och medelstora företag expanderar. Framför allt ärdet tjänste- och servicesektorn som måste stå för ökningen av antalet jobb.Folkpartiet har därför presenterat förslag till hur man kanstimulera jobb som riktar sig mot hushållssektorn. Mer om tjänstesektornåterfinns i vår partimotion med anledning av proposition 1995/96:207.En sådan utveckling ställer höga och delvis nya krav påarbetsmarknadspolitiken. Den skall underlätta för små såväl som större ochnya företag att snabbt rekrytera arbetskraft. Den skall hjälpa arbetssökande atthitta nya vägar till jobb, eller till kompetenshöjning, och underlätta rörlighetpå arbetsmarknaden. De många nya former av "kontrakt" eller"anställningar" som växer fram ställer krav på förnyelse av bådearbetsförmedlingarna och åtgärdsarsenalen.De nya jobbenStrukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgående kravpå arbetskraftens kompetens. Det handlar om breda såvälsom specialiserade kunskaper och färdigheter, men kanskeframför allt om att kunna inhämta nya kunskaper närvillkoren ändras och tekniken utvecklas. Det finns redanidag behov av återkommande fort- och vidareutbildning, ochdet behovet kommer att öka.Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bra grund förfortsatt, livslångt lärande. Satsningen på att alla skall ha minstgymnasiekompetens liksom en långsiktig utbyggnad av den högreutbildningen är investeringar för framtiden.Arbetsmarknadspolitiken var tidigare inriktad på att förse de storaindustrierna med mer eller mindre utbytbar arbetskraft. En följd av detframväxande kunskapssamhället är att kraven ställs högre på kunskaperoch personliga färdigheter, t ex på kommunikativ förmåga. Det spelar heltenkelt stor roll vem man anställer. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas omoch inriktas på den arbetsmarknad vi ser växa fram.Den snabba teknologiska utvecklingen, nya förutsättningar på deinternationella marknaderna etc, gör att planeringshorisonten krymper.Arbetsgivare kan i mindre utsträckning än tidigare bedöma det framtidabehovet av arbetskraft. En följd av detta är att de lediga jobb som anmäls tillarbetsförmedlingen i mycket stor utsträckning är tidsbegränsade.Arbetsmarknadspolitikens utformningProjektanställningar, uppdragsjobb och olika former avtidsbegränsade förordnanden står för en allt större andel avde nya jobben. Mycket talar för att de fasta jobben, i en intealltför avlägsen framtid, kanske blir en mindre vanliganställningsform än nu.En fortsatt utveckling i denna riktning innebär att det blev vanligt att bytaarbete under yrkeslivet, med mellanperioder av arbetssökandeeller utbildning. Arbetsmarknadspolitikens uppgift att underlätta yrkesmässigoch geografisk rörlighet accentueras då ytterligare. För utvecklingen av nyaföretag och nya branscher är rörligheten avgörande.Att öka rörligheten på arbetsmarknaden är och förblir en avarbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgift. Det underlättarframväxten av nya företag och nya branscher. Utbildningsinsatser är detlämpligaste instrumentet för att underlätta främst yrkesmässig rörlighet.Förslagen i propositionenI propositionen finns en hel rad av förslag som berör denaktiva arbetsmarknadspolitiken. En del av förslagen är ej nyautan återupprepningar av gamla förslag. Vissa av förslagenleder i rätt riktning, medan andra förslag är mindre bra.Positivt är det att den lokala arbetsförmedlingen får ett störreansvar för verksamheten . Däremot varnar vibestämt för tendensen att kommunaliseraarbetsmarknadspolitiken. Det kan vara första steget till attövervältra ett ansvar på kommunerna som ytterligarekommer att urholka deras möjligheter att klara sinaangelägna uppgifter på utbildnings- och vårdområdena.Kvinnor och män på arbetsmarknadenKvinnorna har undan för undanstärkt sin ställning på arbetsmarknaden. Den förstärkningenhar även fortsatt . Under den djupakonjunkturnedgången var det männensom drabbades hårdast av arbetslöshet.Fortfarande är det så att män har en högre arbetslöshet än kvinnor, menutvecklingen håller på att vända i samband med att neddragningar i offentligsektor sker. Det är därför bra att regeringen uppdrar åt RRV att göra enöversyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhets-perspektiv. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken kan möta kvinnorsbehov av aktiva åtgärder på ett rimligt sätt.De övergripande målen för ArbetsmarknadsverketRegeringen anger i propositionen att det är viktigt attArbetsmarknadsverket kan hålla nere vakanstiderna förlediga platser, minska långtidsarbetslösheten och motverkalånga tider utan arbete. Från sida anser vi attdessa mål är goda men ifrågasätter om de kan hålla. Detta ärstandardfraser, som utfästs men sällan leder tillresultat. Regeringen bör därför presentera en utvärdering avhur verkets mål har uppnåtts hittills.Personalförstärkning till arbetsförmedlingenRegeringen föreslår att av medlen förkonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallanvändas till tillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut.Vi vill inte förneka att ett resurstillskott i detta läge är ofrånkomligt. Vianser emellertid att ur den av regeringen föreslagnasumman bör anslås till lönebidrag. har det varit regel snarareän undantag att i varje sysselsättningsproposition avsätta medel tilltillfälligapersonalförstärkningar till arbetsförmedlingen. Någon uppföljning om hurpersonalförstärkningarna har verkat görs dock mycket sällan. Regeringen börinför före utgången av redovisa en uppföljning av detta.Individuella handlingsplanerDet är positivt att individuella handlingsplaner skallupprättas mellan den arbetssökande och arbetsförmedlingen.Som liberaler anser vi att varje enskild arbetslös har speciellatillgångar och behov. Det är därför bra om ett större inslag avindividuella handlingsplaner kan föras in iarbetsförmedlingarnas verksamhet.Det är också bra att arbetsförmedlingen föreslås få ha ett mer aktivtsamarbete med arbetsmarknadens parter och företagen, och då specielltmindre företag. Att regeringen också understryker att det är viktigt med godarelationer mellan arbetsförmedling och arbetsgivare är välkommet. Det ärviktigt att påpeka att både den enskilde arbetssökande och arbetsgivaren ärkunder hos arbetsförmedlingen.Inriktningen på arbetsmarknadsutbildningenDet är positivt att regeringen inser faktum då man anger attarbetsmarknadsutbildningen skall vara anpassad till denenskildes behov och till förutsättningarna och kraven påarbetsmarknaden. Det är viktigt att de som går iarbetsmarknadsutbildning får en utbildning som är anpassadtill dagens och morgondagens arbetsmarknad.APIArbetsplatsintroduktionen (API) är efterträdaren tillungdomspraktik, invandrarpraktik och akademikerpraktik. Videlar regeringens bedömning att API har visat sig vara eneffektiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Detta är dock fögaöverraskande för oss i då även de gamlapraktikåtgärderna som infördes av den borgerliga regeringenvisade sig vara synnerligen effektiva åtgärder. Regeringenhar helt klart insett detta då man nu plockar bortanställningskravet i samband med API. Det innebär i principatt vi nu är tillbaka vid de gamla praktikformerna , vilket vi givetvis välkomnar.Socialdemokraterna har helt bytt åsikt i denna fråga. När ungdoms-praktiken kom till som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd 1992 ansågSocialdemokraterna att åtgärden var resultatet av en politik "som inte ärsamordnad och genomtänkt". Det var fel att ungdomen fick praktik i ställetför avtalad lön, och man ansåg att ungdomspraktiken skulle skapa en onödigbyråkrati för arbetsförmedlingen. Allt detta har visat sig vara fel och harSocialdemokraterna tvingats krypa till korset och göra förändringar i API såatt den i princip är sak samma som den gamla ungdomspraktiken.Rekryteringsstöd och beredskapsarbeteVi accepterar förslaget att förändra i rekryteringsstöden ochberedskapsarbetena. Det är viktigt att betona attarbetsmarknadspolitiska åtgärder ej får utformas så att detränger undan jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Därförskall man så långt som möjligt vara restriktiv när det gällerföretagsstöd. Med förändringen av reglerna kringrekryteringsstödet uppfyller också EU:s riktlinjer påhur sysselsättningsstöd skall konstrueras.Utbildningsvikariat och arbetslivsutvecklingDet är positivt att reglerna för utbildningsvikariat förändrasså att även småföretagaren kan använda sig av denna åtgärd.Likaså är det en god tanke att en företagare skall kunna få delav utbildningsstöd om en anställd vill ta ledigt för att prövapå att starta ett eget företag. Det är dock svårt att se hur dettakan fungera i praktiken och hur många personer som kankomma ifråga för denna åtgärd. Regeringen bör därförredovisa en utvärdering inför omhur denna verksamhet har utvecklats.Vi delar regeringens syn när det gäller den allmänna inriktningen av ALU.Det är vettigt att en stor del av ALU-projekten inriktas mot miljö, kultur ochjämställdhet.Åtgärder för äldre arbetslösaMånga arbetsgivare drar sig för att anställa äldre arbetslösasom inte har kvar till pensioneringen. Tyvärrglömmer man ofta bort att denna grupp av arbetslösa har storrutin och kompetens som kan vara bra för många företag attfå del av. Till saken hör också att äldre arbetskraft ofta ärmycket mer "trogen" mot sin arbetsgivare och stannar kvarpå sin arbetsplats i högre grad än yngre som har en störretendens till rörlighet. Att anställa en 55-åring som haråtminstone kvar på arbetsmarknaden kan därför varalönsamt för arbetsgivaren.Regeringen föreslår att personer som har varit arbetslösa i merän skall få möjlighet till tillfälliga arbeten inom offentlig sektor. Vimotsätter oss detta förslag. Vi ser en rad nackdelar med det. Ettgrundläggande problem är att vi inte anser det vara "ett värdigt slut påarbetslivet" att utföra arbetsuppgifter som - för att uttrycka det drastiskt -ärdefinitionsmässigt meningslösa. En risk är att insatserna på arbetsför-medlingen för personer i denna åldersgrupp blir mindre för att man vet att"55+-lösningen" står till buds. En annan risk är att kommunerna säger uppmer personal än de skulle behöva med baktanken att de kan kompenseraneddragningen med "55+-personal" (även om fackets påskrift skall garanteraatt så inte blir fallet). Vi föreslår i stället att de särskilda insatser sombehövsför den gruppen, inte minst i samband med införandet av en bortre parentes ia-kassan, bör hanteras genom en expansion av ALU och utbildningsvikariat.Vi kommer att i våra förslag i anledning av budgetpropositionen tillutformning av arbetsmarknadspolitiken ta särskild hänsyn till behovet avåtgärder för äldre långtidsarbetslösa.Lokala arbetscentrer för långtidsarbetslösaRegeringen föreslår att lokala arbetscentrer förlångtidsarbetslösa inrättas. Dessa arbetscentrer skall vara enkommersiell verksamhet för tillfälliga arbeten som varvasmed olika arbetsmarknadspolitiska program. En fackligorganisation, ett kooperativ eller en kommun kan stå bakomett lokalt arbetscenter.Folkpartiet motsätter sig detta förslag. Det verkar vara ett utflöde av dentidigare avfärdade tanken på lokala arbetskooperativ. Vi delar den kritik somframförts från både arbetsgivarna och vissa fackliga organisationer att dessalokala arbetscentrer riskerar att slå sönder ordinarie företag med hjälp avskattemedel. Enligt vår uppfattning skall arbetsförmedlingsnämnderna avståfrån att initiera att lokala arbetscentrer kommer till stånd.UngdomsarbetslöshetenArbetslösheten har alltid varit högre bland unga än blandäldre, vilket dels är en naturlig följd av att arbetsgivarevärdesatt erfarenhet, dels beror på att ungdomar vill pröva påmånga olika slags jobb. Icke desto mindre har arbetslöshetenbland ungdomarna vuxit till alarmerande proportioner och vihar en situation där många gått arbetslösa utanatt få fotfäste på arbetsmarknaden. Risken finns att våraungdomar slås ut . Det är djupt tragiskt för varjeindivid och riskerar att få svåröverblickbara konsekvenser församhället. Därför är det angeläget att sätta in åtgärder somunderlättar för ungdomar att få en kontakt med arbetslivet.I propositionen återupprepar regeringen sitt löfte om attungdomar skall erbjudas arbete, utbildningsplats eller enarbetsmarknadspolitisk åtgärd . Tyvärr har regeringens politikhittills inte lett till att det löftet har kunnat infrias. Propositionen visarinteheller på några nya förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Det endakonkreta som finns är en önskan att näringsliv, stat, kommun och landstingbör kunna se till att alla gymnasiestuderande 1997 skall kunna ha möjlighetatt få ett sommarjobb. Detta är emellertid enbart en förhoppning, som idagsläget ter sig orealistiskt. Konkreta förslag saknas helt om hur dessa ochövriga arbetslösa ungdomar skall få hjälp och stöd.Insatser för att öka kvinnors företagandeVi ställer oss positiva till förslagen om att arbetslösa kvinnorskall få ökade möjligheter att starta företag. Stödet bör dockkunna utgå till alla kvinnor som är långtidsarbetslösa ochinte bara främst till dem som har jobbat i offentligsektor. Även kvinnor med bakgrund i näringslivet har enutmärkt kompetens som måste tas till vara. behöverfler kvinnliga företagare!Öka insatserna för de arbetshandikappadeOavsett konjunkturläge har de handikappade alltid en svårsituation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för attstärka handikappades ställning är därför oerhört viktiga ochbör alltid vara prioriterade. Att få möjlighet att utföra ettefterfrågat arbete ökar livskvaliteten enormt. Men oftaöverdrivs svårigheterna som är förknippade med att anställaen funktionshindrad person. Information och enklareanpassningar av arbetsmiljön kan vara det som behövs för attöverbrygga hindren att få jobb.Arbetslinjen måste gälla även för handikappade. Förtidspensioneringar skaundvikas i största möjliga utsträckning. Både lönebidrag och anställningarinom har visat sig vara värdefulla lösningar för mångahandikappade. har under de senaste riksmötena prioriterat dearbetshandikappade. Vi har gått emot regeringens förslag om besparingar påSamhall AB och på anslaget för lönebidragsnivån samt försämringar iregelverket kring lönebidragsanställningarna. Vi gick emot regeringensförslag i dessa delar eftersom vi var övertygade om att försämringarna skulleslå hårt mot de arbetshandikappade. Tyvärr besannades våra farhågor snabbt.Det innevarande budgetåret var inte mer än ca närlarmrapporter kom om att pengarna till nya lönebidrag var slut. Regeringentvingades att lägga fram en proposition med 200 miljonerkronor extra till lönebidragsanställningar. Dessa medel tog dock slut undervåren och lyckades få igenom ett utskottsinitiativ i imaj som innebar att extra resurser avsattes till lönebidragen för att stoppa demest akuta varslen om uppsägningar av lönebidragsanställda. Det är viktigtatt regeringen nu ser till att detta beslut verkställs på ett riktigt sätt.Det är nu viktigt att de arbetshandikappade även i fortsättningen får ett stortstöd. har därför i vårt budgetalternativ anslagit 200 miljonerkronor extra till lönebidragen jämfört med regeringen. Vividhåller detta förslag.ArbetsrättenPå arbetsrättsområdet visas regeringens oförmåga allratydligast. Det var sammanbrottet som ledde till att den planeradesysselsättningspropositionen ej lades fram . Dettaledde i sin tur till att och andra partier fick ageraoch väcka frågan om en särskild riksdagssession undersommaren. I propositionen finns det ej heller några nyaförslag om arbetsrätten. Regeringen förlitar sig helt till skall komma överens mellan arbetsmarknadens parterunder sommaren som man är blockerad av LO:s"vetorätt" på detta område. Även är regeringensstrategi på väg att haverera då man ånyo lägger över fråganpå parterna. Föga överraskande men en tragisk erfarenhet dåbrist på smidighet i arbetsrätten hindrat månganyanställningar.Det står alltmer klart att regeringens "återställare" på arbetsrättsområdethösten 1994 var förödande för företagsamheten. Lagstiftningen måsteförändras och moderniseras. Det går ej att ha en arbetsrättslig lagstiftningsom är anpassad behov och arbetsmarknad. Vi föreslår därföratt beslutar att ändra LAS och MBL så att de lagar som gälldeunder 1994 åter kan tillämpas. Detta kan ske eftersom lagtextfinns tillgänglig.ArbetslöshetsförsäkringenRegeringen gör nu en helomvändning och föreslår att enbortre parentes införs i arbetslöshetsförsäkringen. Dettaförslag är nödvändigt eftersom det är viktigt att tydliggöraförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring. Även tre årär dock för en bortre parentes. Vi föreslår att denbestämmelse som tillämpades återinförs, dvs attden bortre parentesen sätts vid . Det är i dettasammanhang viktigt att peka på att en bortre parentes måstekombineras med att konkreta aktiviteter och jobbsökandesätts in tidigt under arbetslösheten samt naturligtvis medövriga åtgärder för ett expansivt företagande så att några jobbfinns att söka.Insatser i kommuner och landstingRegeringen har föreslagit att av de 400miljoner kronorna som har anvisats för särskilda insatser förvissa kommuner och landsting skall få användas förprojekt som bidrar till omstruktureringen i den kommunalaverksamheten. Särskilt hänvisas till att dennaomstrukturering bör ske på ett sätt som inte äventyrar denlångsiktiga kvaliteten eller bidrar till att undvikauppsägningar av fast anställd personal.När de avsattes till denna "akutpott" yrkadeFolkpartiet avslag på förslaget. Vi hade ett annat förslag tillskatteutjämningssystem som fördelade även dessa pengar på ett sätt sombättre anslöt till de stora problem som finns inom vissakommuner och landsting att just upprätthålla kvaliteten i verksamheten. T exinnebar vårt förslag att vissa utsatta förortskommuner i storstadsområdenafick bättre ekonomiska förutsättningar.Riksdagen avslog emellertid vårt förslag och det är inte meningsfullt att nukräva förändringar i systemet . har avsatt pengarför 1996 för denna "akutpott" och läget i kommuner och landsting är sådantatt pengarna bör användas.