ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A412 · 1996-10-07 00:00:00 — Överensstämmelse mellannationella stödområden ochområden för EU:sstrukturprogram 2, 5b och 6Det är önskvärt att det finns överensstämmelse mellan denationella stödområdena och de områden som omfattas avEU:s strukturfondsprogram. I vissa fall, som det nationellastödområde 1 och EU:s målområde 6 är det fråga omlångsiktiga problem som är av större omfattning än i övrigastödområden. Om de olika områdena anpassas till varandraskulle, förutom ökad slagkraft i åtgärderna, informationen uttill företagen om olika stödformer och stödnivåer underlättas.Om man utgår från kan vi peka på några skillnader i deolika indelningarna som är ologiska och som försvårar möjligheterna tillutvecklingsinsatser. ingår i EU:s målområde 6 men inte idet nationella stödområde 1.Även de sex kommuner i som ingår i EU:s målområde 5bfinns alla utom och i det nationella stödområde 2. Dettapåverkar framför allt möjligheterna att få landsbygdsstöd. Hela Ockelbokommun är av inplacerad i landsbygdsområde. Därför uppståringa problem där. När det gäller får inte ta medtätorten som landsbygdsområde. (Däremot kan landsbygdsstöd utgå tillföretag i och tätorter, i och med att dessa kommunertillfälligt är inplacerade i stödområde 2.) Samma problem uppstår iSandviken som inte heller ingår i nationellt stödområde, men som omfattasav EU:s målområde 2, Bergslagen.Än mer komplicerad blir bilden när det gäller stöd till uthyrning av lokaler.Enligt EU:s mål 2, Bergslagen, är det möjligt att ge stöd till ombyggnad avindustrilokaler . och kommuner ingår i dettamålområde. I det nationella stödområdet kan stöd utgå föruppförande av mindre lokaler i mindre tätorter.I budgetpropositionen föreslås nu att stöd i fortsättningen även skall kunnages till större lokaler i större orter i de delar av det nationella stödområdetsom omfattas av strukturfondsprogrammen och konvergenskriterierna. Dettainnebär att i kan stöd beviljas till lokaler större än , men inte i grannkommunen , som väl ingår (liksomHofors) i EU:s målområde 2, Bergslagen, men inte i det nationellastödområdet. Svårigheter av denna art skulle bortfalla om gränserna för våranationella stödområden harmoniserades med förSverige. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en harmonisering av de nationellastödområdesgränserna i med de områden av vårt land som berörs avEU:s olika strukturfonder.
mot · GK02A413 · 1996-10-07 00:00:00 — Byggnadsverksamheten och turismutvecklingen i Åtgärder för att stimulerabyggnadsverksamheten ochturismutvecklingen iJämtlandArbetslösheten i byggbranschen är fortfarande mycket hög iJämtlands län. De stimulansinsatser som gjorts harinte i någon större utsträckning förbättrat situationen.Orsaken till detta är till största delen att tillgången på objektär begränsad.Turistnäringen är av stor betydelse för sysselsättningen i län.Här finns stora behov av reparation, om- och tillbyggnad och ROT-insatser.Turistnäringens betydelse för är odiskutabel. Näringen tordeockså få ännu större betydelse . Att investera i en framtidsbranschborde vara möjligt. ges det en möjlighet att motverka utslagning avföretag och arbetskraft.Turistnäringen svarar för ca 6 000 årsarbeten i länet, vilket kan jämförasmed ca 10 000 inom traditionell industri, vilket visar på näringens storabetydelse.För att motverka byggarbetslösheten och stimulera en framtids-bransch bör ett ROT-program för den småskaliga turismen utvecklas ochgenomföras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulering av byggnadsverksamheten och turismutvecklingen iJämtland.
mot · GK02A416 · 1996-10-07 00:00:00 — har fattat ett inriktningsbeslut om attnuvarande , norra och södraÄlvsborgs län och fr.o.m. den 1 januari 1998skall övergå till ett nytt län: Västra Götaland.Regeringens avsikt med förändringen är att förenkla för en samordnadplanering i och att kunna rationalisera bland de nuvarandestatliga institutionerna, exempelvis , , arbets-förmedlingen, , skattemyndigheten, rättsväsendet m.fl. isyfte att frigöra pengar för andra angelägna samhällsuppgifter. Redan nupågår utredningar där de nya länsgränserna och lokaliseringen av de statligainstitutionerna skall läggas fast.Det är självklart ett stort intresse för varje kommun att få en tilldelning avstatliga institutioner för att kunna behålla och skapa arbetstillfällen för sinainvånare. I detta avseende är det ett problem för landsortslänen att Göteborgväger mycket tungt med sin attraktionskraft som ett givet nav både förnäringsliv och statliga institutioner. Många institutioner kommer ochsenare att argumentera för att är ett nätverksmässigt centrum försnabba och nära relationer med andra institutioner och övrigt näringsliv.Med dagens och framför allt med morgondagens informationsteknik finnsdet alla förutsättningar för statliga institutioner att med en lokalisering uteilandsortskommunerna, dvs. utanför , fungera rationellt och ge enmycket god samhällsservice.Det finns flera motiv för en sådan decentraliserad syn på lokaliseringen:1. Storstaden har en tung och ständig dragningskraft på all lokalisering. Nuges en möjlighet att i någon mån balansera detta, och skapa ett merahomogent nytt län med avseende på arbetsmarknad och livskraft.2. ligger geografiskt i ytterkanten av det nya länet vilket medföratt avståndet trots moderna personkommunikationer blir långt för besökaretill de nya institutionerna, från t.ex. norra är en kommun som skulle komma att drabbas mycket hårt ominte särskild hänsyn tas till att där bevara/placera statliga institutioner.Dettamåste beaktas vid lokaliseringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bevara och utlokalisera statliga institutioner tilllandsortskommunerna i det nya västsvenska länet.
mot · GK02A417 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundKarlsborgs samhälle har tidigt byggts upp för att tillgodosemilitärens behov av utbildning och övning, samt atttillgodose servicebehovet för den militära verksamheten. Denstatliga och militära verksamheten har under hela 1900-taletvarit helt dominerande över all annan näringsverksamhet. Dåförsvarsmakten nu lägger ner huvuddelen av sin verksamhet iKarlsborg har kommunen hamnat i en ohållbar ekonomiskoch sysselsättningsmässig situation.I december 1993 beslöt att lägga ner F 6 och harkommunen förlorat 530 militära arbetstillfällen och ca 300 arbetstillfällen ihandel, service, transporter m m. har kommunens tvåstörsta tillverkande företag, och skogar,minskat antalet anställda med 169 personer. Detta innebär att avarbetstillfällena i kommunen gått förlorade. låg Karlsborgsbefolkningsnivå på ca 8.000 invånare.Utöver detta tillkommer att försvarsbeslutet nu 1996 kommer att innebäraytterligare förhållandevis mycket stora neddragningar i arbetstillfällen förKarlsborgs kommun. Kommunens fortbestånd är beroende av att regeringentar ett mycket konkret ekonomiskt ansvar för kommunens utveckling underde närmaste 10 åren.ÅtgärderRegeringen har tidigare beslutat att kommunskall vara ett tillfälligt stödområde i syfte att disponerastatliga medel för att utveckla näringslivets förutsättningar.Det är mycket angeläget att får kvarstå somstödområde framöver och att detta inte bryts med anledningav att också nu får del av EU:s utvecklingsstöd.Om de svenska stöden utgår måste pågåendeutvecklingsarbete avbrytas.Kommunerna har ansökt och blivit antagna attdeltaga i EU:s s.k. KONVER-program vars övergripande syfte är attdiversifiera näringslivet, dvs. för del att bli mindre beroende avförsvarsindustrin genom småföretagsutveckling, nyföretagande och turism.Andra program som borde vara aktuella för räkning är att ingå ide s.k. mål 3 och 4 med deltagande i gemenskapsinitiativen EMPLOYMENToch ADAPT.Karlsborgsdelen av KONVER disponerar, enligt regeringens och beslut, en ram på 1,13 miljoner ecu . EU svarar därmed för under förutsättning att svenska staten stårför sin andel på . Tillsammans med en viss privat finansiering kommerdärmed det totala beloppet att bli 2,79 miljoner ecu (över 20 miljoner svenskakronor). Det är således helt avgörande att svenska staten tillskjuter sin andelför att dessa medel skall komma till del. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i fortsatt skall vara tillfälligtstödområde,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att regeringen skjuter till sin andel för att EU:sprogram KONVER skall kunna förverkligas .
mot · GK02A419 · 1996-10-07 00:00:00 — Detaljhandeln svarar för en stor del av den privatakonsumtionen i landet, . Det är enavgörande sektor för hemmamarknaden. Utvecklingen avdenna näring är således av stor betydelse för människorsvälfärd och ekonomin i stort. Sektorn omsätter ca 300miljarder kr och sysselsätter ca 290 000 människor. Deflesta företagen har färre än fem anställda. Branschen ärpersonalintensiv och därmed känslig för skatt och avgifter pålönedelen.Avdragsrätt förkapitalförluster vid rånDe åtgärder av generell natur som vidtagits för småföretagenär också till gagn för detaljhandel. Det finns dock vissa delarsom är branschspecifika för denna bransch. Bl.a. gäller f.n.att handlare som drabbas av förluster vid stöld eller rån ickefår dra av dessa förluster vid inkomstbeskattningen. Enligtden genomförda 1995:137föreslås dock att visst avdrag skall medges vidinkomstbeskattning.När det gäller redovisningen av moms för förluster som uppkommit vid råneller stöld har utredningen ansett detta ligga utanför utredningsuppdraget.För den företagare som drabbas av rån och stöld skulle det framstå sominkonsekvent och obilligt att begränsa avdragsrätten till inkomstbeskatt-ningen. Det är inte rimligt att den drabbade skall betala mervärdesskatt på detförlorade beloppet. Den förlust det handlar om har samma karaktär som"kundförluster". Nuvarande regler medger att den skattskyldige får minskabeskattningsunderlaget för mervärdesskatten med ett belopp som motsvararkundförlusterna. På motsvarande sätt vore det rimligt att en reduktion får skeav beskattningsunderlaget vid förlust av kontanta medel vid rån eller stöld.Regeringen bör se över denna möjlighet och återkomma till medförslag.Inför mentorer förlanthandlareTidigare fick butikerna ofta besök av leverantörernasrepresentanter, vilka kunde förmedla nyheter ivarusortimentet, kunskap om varorna, hjälp med idéer tillmarknadsföring etc. Dessa personer kunde även utgöra ettslags bollplank i många frågor.Idag kommer inga sådana resurspersoner till lanthandlarna eller de småbutikerna. Dessvärre har med ökad kostnadsjakt en minskad personalstyrkagjort att handlaren inte får tid att sitta i telefonen och jaga den hjälp hantidigare erhöll från sina underleverantörer.Ett sätt att förbättra möjligheterna till rådgivning m m vore att tillåta enmera flexibel användning av stödet till kommersiell service till bl.a. enmentor för de mindre butikerna.En kunde hjälpa en grupp av butiker och vara en "lagledare". Hanskulle arbeta med rådgivning i ekonomiska frågor, vara ett bollplank,idégivare m m. Han kunde också medverka till att förhandla fram bättre prisergenom att förhandla för en grupp av butiker.En sådan kunde med fördel vara placerad i ett landsbygdscentrumoch även arbeta med andra funktioner såsom post, bank, apotek, spelombud,distriktssköterska, fotvård etc så att dessa finns kvar i bygden, gärna isamarbete med lanthandeln. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteavdrag vid stöld eller rån,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mentorskap för de mindre butikerna.
mot · GK02A422 · 1996-10-07 00:00:00 — Beräkningar, bl a i budgetpropositionen men även andraberäkningar, tyder på att de statliga myndigheterna ochverken under de tre åren 1996-1998 kommer att säga uppmellan 10 000 och 15 000 statsanställda. (Deras uppsägningberor till en stor del på nedläggningar av regementet, vilkethar diskuterats en hel del .) har enhel del vikarier sagts upp, nu verkar uppsägningarna ha fåttett nytt mönster.Myndigheter och verk har fått möjlighet att själva bestäm-ma hur deras organisation skall se ut, rent geografiskt. Det nya mönstrettyder på att man , allt oftare, försöker ta ut de generella besparingarnagenom att lägga ihop lokala verksamheter till större enheter. Denekonomiska vinsten med detta kan diskuteras, vilket t ex framgått i mediernaden . Vinsten med att t ex lägga ihop två tingsrätter äts upp avresekostnader, kostnader för utvidgade lokaler osv.Uppsägningarna vid dessa sammanslagningar följer ett bestämt mönster.Det är administrativ personal och assistentpersonal som blir övertaliga,medan handläggande personal flyttas till den nya orten. Denna utvecklingkan vi se inom t ex kronofogde- och åklagarmyndigheterna, skattemyndighe-ten och sannolikt inom domstolsväsendet. Utveck-lingen förstärks genom en liknande utveckling inom t.ex. Posten och SJ. Denfår en hel rad olyckliga konsekvenser.Förutom att de kalkyler som ligger till grund ofta kan ifrågasättas, mot-verkar denna utveckling beslut inom framförallt jämställdhets-och regionalpolitiken. De som sägs upp är i huvudsak äldre kvinnor medrelativt låg utbildning, men med ofta i tjänsten. Dessa uppsägningarsker i mindre orter med en relativt sett svagare arbetsmarknad.Om regionalpolitiken lyckas skapa tio jobb till stora kostnader för staten ien mindre ort i t.ex. , kan den statliga sammanslagningspolitikenleda till att femton jobb förloras. Detta mönster kan iakttas på en mängdmindre orter, framförallt i glesbygd. Staten bedriver alltså en omvändregionalpolitik. Det man bygger upp med den ena handen, den regional-politiska, river man ned med den andra, den förvaltningspolitiska. Statenmåste sluta med sin omvända regionalpolitik! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens omvända regionalpolitik.
mot · GK02A428 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byalagens betydelse för landsbygdsutveckling,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt programarbete för bygdeturism.
mot · GK02A601 · 1996-10-07 00:00:00 — Maktspridning inom SverigeSverige är ett bra men avlångt land, därom torde alla kunnavara ense. Landets olika regioner däremot har inte fåttsamma förutsättningar när det gäller så viktiga ting somlokalisering av statliga verk och myndigheter. Denna delenav administrativ infrastruktur ger ett positivt tillskott till denort som den lokaliseras till. Inte bara i kraft av det ökadeinflytandet som närhet ger utan också arbetstillfällen och ettökat skatteunderlag.Under 1994 skulle två nya myndigheter inrättas inom medieområdet. Deavsedda myndigheterna är Radio- och samt Granskningsnämnden.Var dessa skulle lokaliseras diskuterades ingående. lokaliserings-diskussioner har klart uttalat att därest inga större och avgörande invänd-ningar finnes, skall utlokalisering ske och nyetablering i Stockholmsområdetundvikas. När de nya myndigheternas placering var beslutad, så befanns detvara i kommun, i omedelbar närhet till Stockholm.Detta beslut uppfattades av många som ett sätt att hålla kvar myndigheternai och kringgå förutsättningarna för utlokaliseringar ochnyetableringar.Samma mönster vid etableringen följer den inrättade StatligaInstitutionsstyrelsen med etablering i . Listan på liknande exempelkan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste de samhälleligakonsekvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser tillStockholmsområdet utredas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statligastyrelser, myndigheter eller verk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om de samhälleliga konsekvenserna avkoncentration av statliga verk och styrelser till .
mot · GK02A602 · 1996-10-07 00:00:00 — Staten är en av största arbetsgivare, med ansvar föröver 224 000 anställda. från Ungdom mot rasism som bygger påofficiell statistik och bearbetade av ,är andelen personer utan invandrarbakgrund bland högretjänstemän inom staten . Lägger man tillpersoner med nordisk och europisk bakgrund är dominansentotal: . Detta gäller myndigheter somdomstolar, militär, åklagarmyndigheter, arbetsförmedlingar,departement, polis. Också inom myndigheter/organisationermed inriktning på invandrare och internationellaförhållanden är andelen personer utan nordisk och europiskbakgrund mindre än 5 procent.Staten måste utforma en personalpolitik som syftar till att främja mång-falden inom samtliga arbetsplatser där staten är arbetsgivare. Viljan att tatillvara människors kompetens oavsett hudfärg är mycket viktig. Kompetens-utveckling och möjligheter att gå vidare inom yrkeslivet är en annan viktigaspekt för statens personalpolitik.Som arbetsgivare har staten således en viktig uppgift i:att ge varje statliga myndighet/organisation i uppdrag att utarbeta hand-lingsprogram som syftar till att främja mångfalden i form av människor medolika ursprung på arbetsplatserna, särskilt bör detta gälla för högretjänstemannabefattningar.att utarbeta en offensiv kompetensutvecklingspolitik riktad till de anställdasom har invandrarbakgrund.att aktivt ta tillvara språk- och kulturkompetensen bland de anställda. Språkoch kulturkompeten skall betraktas som en merit.att anordna utbildningar i kulturmötesfrågor riktade till olika personal-grupper. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget om en personalpolitik inom statens arbetsplatser sommotsvarar landets befolkningssammansättning.
mot · GK02A603 · 1996-10-07 00:00:00 — Ledarskapsutbildning för högre ämbetsmän De centrala ämbetsverken i har sina rötter i dekollegier som inrättades och vilka varämbetsmannamyndigheter som arbetade i domstolsliknandeformer. Ur dessa kollegier har en rad nya myndighetersuccessivt vuxit fram.Inom svensk förvaltning dominerar tillsättning på meriter kvantitativt. Vidtillsättning av statlig tjänst skall enligt regeringsformen endast sakligagrunder som förtjänst och skicklighet komma ifråga. Inom en del myndig-heter tillsätts vissa topptjänster såsom generaldirektörer, ambassadörer ochlandshövdingar också på politiska meriter.Myndigheternas effektivitet har kritiserats . Den lösningman framför allt valt för att höja effektiviteten är att förändra lednings- ochorganisationsformerna. Vissa satsningar har gjorts för attgenom kortare utbildningar höja kompetensen hos de högre cheferna. Somexempel kan nämnas regeringens utbildning för statsförvaltningens högrechefer 1980-1987. En annan utbildning är den chefsutbildning på ett parmånader som militären ordnar för högre tjänstemän.I ett land som har man en annan syn på vilka utbildningsbehovsom måste tillgodoses innan man kan komma ifråga för ledande poster inomförvaltningen. Där insåg general de 1945 behovet av en struktureradutbildning för högre tjänstemän inom administrationen. Han lade grunden förl´École Nationale d´Administration vars mål är att utbilda ledare på högstanivå. Skolan har tre utbildningslinjer, en för kandidater som är minst 28 åroch har akademisk grundutbildning, en för kandidater som är minst 47 årmed statstjänst samt en för kandidater som är ochsom har varit valda politiker eller professionellt aktiva i offentlig tjänst iåttaår. För att bli antagen till skolan krävs att man klarar ett inträdesprov.Utbildningen omfattar totalt 27 månader och man behandlar här bl.a.ekonomi, administration, ledarskap, sociala frågor, utrikespolitik och övrigapolitikområden.Många av mest kända ledare har gått igenom denna utbildning.I skulle vi behöva en motsvarande utbildning där vi satsar påpersoner med såväl hög kompetens kunskapsmässigt som livserfarenhet. Jaganser att regeringen bör utreda hur en sådan utbildning skulle kunnaorganiseras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ledarskapsutbildning för högre ämbetsmän.
mot · GK02A604 · 1996-10-07 00:00:00 — Administration av statliga pensioner Administration av de statsanställdas pensioner har lagts ihänderna på Statens löne- och pensionsverk (SPV). SPV harmed stöd av författning och avtal monopol påpensionsadministration inom den statliga sektorn. Lagen omoffentlig upphandling gäller inte utan myndigheterna måsteanvända sig av och betala för SPV:s tjänster.Priserna beslutas av regeringen (f n 1/1000-del av bruttolönesumman).Enligt uppgift från branschen är detta ett mycket högt pris. Att myndigheternaförlorar kontrollen över sina egna resurser och tvingas handla till överpris ärilla nog. Men när nu SPV börjat agera utanför den statliga marknaden ikonkurrens med andra bolag är situationen ohållbar.Ett statligt serviceorgan bör icke konkurrera på den fria marknaden. Riskenfinns att intäkterna från den statliga verksamheten används som bas föraffärsverksamheten. Det skulle innebära att statens pengar riskeras samtidigtsom övriga bolag på marknaden får en nackdel.Kravet att externa uppdrag redovisas separat under egna resultatområden äricke tillfyllest för att med säkerhet förhindra detta. Istället bör rätten attåtasig externa uppdrag begränsas till ett minimum och endast gälla i mycketspeciella situationer efter särskilt tillstånd i varje enskilt fall.SPV:s monopol bör avskaffas och ersättas av konkurrens, i vilkenmarknadens samtliga bolag kan delta. Varje myndighet ska ges möjlighet atthandla upp sina pensions- och försäkringslösningar. Enskilda statligamyndigheter bör omfattas av lagen om offentlig upphandling, även på detjänster som rör pensionsutbetalningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av Statens löne- och pensionsverks rätt att åta siguppgifter från andra arbetsgivare än statliga myndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fri konkurrens vad gäller administration och upphandling avtjänster rörande de statsanställdas pensioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpandet av lagen om offentlig upphandling vid statligamyndigheters upphandling av pensionstjänster.
mot · GK02A605 · 1996-10-07 00:00:00 — Statens löne- och pensionsverk (SPV) har enligt författningoch avtal monopol på samtliga myndigheters behov avpensionsadminsitration. Myndigheterna är således skyldigaatt använda sig av SPV:s tjänster. Detta område omfattasnämligen inte av lagen om offentlig upphandling.Priserna beslutas av regeringen och utgör av bruttolöne-summan. Enligt vissa uppgifter är detta mer än dubbla priset som före-kommer på den marknad som är konkurrensutsatt, nämligen kommuneroch landsting. SPV har följdriktigt också en vinst som motsvarar ca 600 000kr per anställd.Detta system är synnerligen olyckligt. Monopoliserad internservice tillfantasipriser leder alltid i längden till negativa effekter för samhälls-ekonomin. Det går stick i stäv med alla tankar på att varje myndighet självständigt skall ansvara för att disponera sina resurser på bästa sätt.SPV:s monopol bör således avskaffas och marknaden öppnas uppför konkurrens. Det finns inga skäl till varför detta område skall varaundantaget från lagen om offentlig upphandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öppna marknaden för administration och upphandling avstatliga tjänstepensioner för konkurrens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om offentlig upphandling skall tillämpas även vad gälleradministration av statliga tjänstepensioner.