mot · GK02Sf238 · 1996-10-07 00:00:00 — Det statliga systemet för allmän tilläggspension, ATP,fungerar inte. Utgifterna för pensioner är, , störreän intäkterna i systemet. Anledningen är dels att vi underåren har låtit allt fler som inte har sparat ihop tillpensionsavgifterna ändå få del av pensionsutbetalningarna,dels att nästan hela pensionsreserven har varit placerad itillgångar med låg avkastning - främst stats- ochbostadsobligationer.ATP:s sammanbrott förutsågs av och 1994 beslutade riksdagenom ett nytt system för ålderspensioner. Det skulle bli en tydligare kopplingmellan de avgifter som man betalade in i systemet och pensionerna sombetalades ut, även om de med höga inkomster fortfarande i stor utsträckningskulle vara med och finansiera låginkomsttagarnas pensioner.De som är födda och tidigare är kvar i det gamla ATP-systemet ochde som är födda berörs av båda systemen. Vi yngre kommer attfå pension helt enligt det nya systemet. Pensionsavgifterna betalas i stort settlika av arbetsgivare och anställda och uppgår till av löne-summan.En stor förändring i det nya pensionssystemet är införandet av den såkallade premiereserven som innebär att av pensionsavgifternaskall förvaltas av pensionsspararen själv. Efter varje års taxering kommerstaten att betala ut premiereserven till alla lön- och bidragstagares privatapensionskonton i banker och fond- och försäkringsbolag. På så sätt kommerspararna själva att få ansvara för hur pengarna skall förvaltas fram tillpensioneringen.Kanske låter lite? Betänk då att det faktiskt är avden totala lönesumman. Räknat innebär det , vilketi genomsnitt är per person. Premiereserven kommer om 40 åratt vara värd . Det är mer än AP-fondernatillsammans.Då räknar med att ungefär hälften av reservenkommer att placeras i aktier kommer detta att leda till att vi pensionsspararekommer att förvalta vår reserv på ett sådant sätt att avkastningen blir störreän den blir i de statliga AP-fonderna. har avkastningen påaktier varit tio gånger högre än avkastningen på obligationer. Premiereservenkommer att svara för en femtedel av medborgarnas pensioner och enfemtedel av näringslivets behov av riskkapital för investeringar ochutveckling. Premiereserven, som förvaltas av hela den svenska befolkningen,kommer att bli den största aktieägargruppen i och denkommer att vara en stark kraft i såväl samhälls- som privatekonomin.Dessvärre försöker regeringen nu att sko sig på systemet genom att försenaprocessen. Två problem kan urskiljas. För det första den splittring somuppstod inom socialdemokratin efter beslutet om nytt pensionssystem 1994,vilket har föranlett den socialdemokratiska partiledningen att genomföra ettnationellt "partisamråd" som ytterligare skall behandla partiets inställning ipensionsfrågan. För det andra ser regeringen premiereserven som en möjliginkomstkälla för staten i av budgetsanering. Vi vill understryka attsyftet med premiereserven är att trygga människors ålderdom, inte attfinansiera det statliga lånebehovet.År 1995 betalade pensionsspararna och deras arbets- och bidragsgivareomkring till premiereserven. kommer deårliga avsättningarna att uppgå till . Enligt ettbeslut fattat av skall premiereserven förvaltas av Riksgäldskontorettills den betalas ut till medborgarna. Det är tänkt att reserven skall få enmarknadsmässig ränta. Vidare var ålagt att redovisareservförvaltningen av inbetalningar senast i mars 1996.Utbetalningen till medborgarna skall ske när skattetaxeringen av inkomsterför är avslutad, d v s . än så kan medborgarnaspensionsinbetalningar ej fastställas. Eventuellt kan utbetalningen komma attfördröjas ända till 1998 på grund av att det kan uppkomma förseningar närdet gäller att ta fram regler för den individuella förvaltningen av reservensamt det nya pensionsdatasystemet. Detta torde dock inte ställa till med någrastörre problem eftersom reglerna kom redan i juni i år.Men deklarerade plötsligt och att det nya pensionssystemet skulle bli försenat ändå. Samtidigtupptäcktes att aldrig hade offentliggjort någon rapport om1995 års reservförvaltning som det skulle. Den skulle, om den hadepresenterats, ha blivit en påminnelse till spararna om värdet på pensions-reserven.Om rapporten hade kommit så hade vi upptäckt att staten har betalat enicke marknadsmässig ränta. När de första avsättningarna till premiereservengjordes visste man att det skulle dröja två eller eventuellt treårtills pengarna i reserven betalades ut. Därmed borde vi ha fått en räntesatssom motsvarade minst ett tvåårs lån. Men har för 1995istället betalat den lägsta räntan - dagslåneräntan - på premiereserven. Statenär därför skyldig pensionsspararna pengar i form av utebliven ränta.Vad staten har gjort är att den har använt premiereserven för att täcka endel av budgetunderskottet, utan att redovisa den som en skuld till medborgar-na. Premiereserven är bokförd som ett lån från "statliga myndigheter ochfonder", d.v.s. som om det är statens egna pengar och att dessa aldrig skallbetalas ut till medborgarna. Staten har dolt sitt reella upplåningsbehov.Något som är olagligt för ett börsföretag.Hur skall det då gå till att, som det är tänkt, betala ut premiereservs-pengarna till spararna när pengarna inte är bokförda somen skuld? Det handlar om i storleksordningen som skallbetalas ut till 4,5 miljoner pensionssparare. Den enda möjligheten för statenom man skall klara detta är att öka budgetunderskottet alternativt att spara.Nu måste följa beslut och avge enrapport om förvaltningen av premiereserv. Det är heller ingentvekan om att premiereserven är pensionsspararnas och inte statens. Därförmåste reserven bokföras som en del av statsskulden och påföras det statligalånebehovet.Riksdagens beslut om premiereserven ger inte regeringen något konstitu-tionellt handlingsutrymme för att försena utbetalningen på grund av splittringinom regeringspartiet.Det nya systemet för ålderspensioner är för isärklass största och viktigaste samhälls- och privatekonomiska projekt.Pensionssystemet är avgörande för miljontals framtida pensionärersförsörjning. Dessutom kommer premiereserven att bli vårt lands största källatill nytt riskkapital för investeringar och tillväxt. Detta får på inga villkorförfuskas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att betala ut premiereservspengarna till spararna senast våren1998 när pengarna inte är bokförda som en skuld,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att premiereserven måste bokföras som en del av statsskulden ochpåföras det statliga lånebehovet.1