mot · GK02N425 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk kärnkraft är beroende av uran som bränsle. Vi har iSverige valt att inte exploatera de uranfyndigheter somfaktiskt finns inom våra gränser. Vår svenskakärnkraftsindustri köper i stället uran från i huvudsak treområden: , och . avuranet kommer från . Det finns rapporter som tyderpå att speciellt den ryska uranhanteringen medföroacceptabla miljö- och hälsokonsekvenser.Det är främst radonavgång vid gruvbrytning samt hanteringen av det avfalluranbrytningen medför som orsakar problem. Enligt beräkningar gjorda avUNSCEAR , uppgår stråldoserna från genomsnittliga avfallsupplagvid urangruvor till ca 150 manSv per GWår. Om dessa utsläpp skullebetraktas som externa kostnader för svensk kärnkraft skulle det, enligtKärnbränslefondsutredningen, motsvara . "Dessa externa kostnader betalas av befolkningen i uranbryt-ningsområden världen över i form av försämrad hälsa och livsmiljö. Sverigehar en moralisk skyldighet att se till att inte skador av denna typ uppstår iandra länder på grund av verksamheter som initierats av aktörer i vårt land. "Citat ur en flerpartimotion som lades 1994/95.Idag krävs ingen redovisning från den som importerar kärnbränsle avunder vilka former uranet har brutits och vilka miljö- och hälsokonsekvenserdetta har orsakat. Det är dessutom ofta omöjligt för myndigheter ellerallmänheten att få upplysningar om var uranet har brutits. Denna situationgör det omöjligt att bedöma kärnbränslets externa kostnader. Den somimporterar uran bör naturligtvis åläggas att öppet redovisa var och undervilka former råvaran har utvunnits och hanterats. Uranimportens externakostnader måste också noggrant kartläggas och en plan upprättas för hursvensk kärnkraftsindustri bäst täcker dessa kostnader.Hälsosituationen iKrasnokamensk ärkatastrofalMiljöorganisationen har i flera omgångar besöktKrasnokamensk i regionen , där hämtaruran. Situationen är katastrofal, dödligheten itumörsjukdomar har ökat fyra gånger ochnyfödda löper tre-fyra gånger större risk att drabbas avutvecklingsstörningar. Efter att avslöjat deförhållanden som råder vid uranbrytningen i Krasnokamenskreste en delegation experter från till området för attbilda sig en uppfattning om läget. De lämnade en rapportsom i stort sett gick stick i stäv med den som Greenpeacetidigare lämnat.De menade att hälsoproblemen berodde på den allmänt dåliga socialastandarden, alkoholism m m och hävdade att skyddet för gruvarbetarna varfullgott. Dock ansåg de att byn som låg ovanpå gruvorterna var felplaceradoch utgjorde en fara. Men folket skulle få flytta därifrån.RyskaatomenergiministerietT.o.m ryska atomenergiministeriet medger följande:Radioaktiva föroreningar påverkar jord, vegetation, grund-och ytvatten samt luft. Huvudkällorna till de radioaktivautsläppen är: dagbrott, gruvvatten, avfallsdammar, öppnamalmlager, högarna med låghaltigt uranmalm samtkraftstationen. Miljöföroreningen uppstår som ett resultat avutsläpp i atmosfären av radioaktiva gaser, aerosoler ochdamm, vindens spridning av radioaktiva partiklar som ätsupp av luften, utsläpp av gruvvatten till markytan samtläckage från avfallsdammarna (EGOROV, 1995).Ordförande i , , DrKolesnikov har uttalat sig om den svenska rapporten och han säger följande:På förfrågan av Tjitas regionala förvaltningsenhet genomförde vi studier avproblemen, och publicerade en rapport baserad på deuppgifter vi funnit. Det var officiella data som då var tillgängliga samt datasom inte tidigare varit offentliga. Vi fann ofördelaktiga hälsotendenser iområdet. Speciellt barnens hälsotillstånd var dåligt, vi fann hög nivå avneuro-psykologiska störningar, medfödda störningar, samt en ofördelaktigökning av maligna tumörer, i högre grad än i övriga . Vi såg detsom vår plikt som forskare att informera myndigheterna. Rapportenskickades till olika instanser. Det fanns mål med rapporten - att dramyndigheternas uppmärksamhet till problemen som existerar i regionen.Rapporten framkallade olika reaktioner, och en delegation svenskaexperter sändes hit för . Vi som studerat dessa problem , vi kallar vår rapport "preliminär". Men rapporten togsdelvis slutgiltigt och försök gjordes att föra en diskussion med oss. Manställde en rad frågor. Olyckligtvis fick vi aldrig höra den svenska delega-tionens uppfattning och hade inte en chans att kommentera deras slutsatser.Vi kan instämma i en del av de slutsatser som de svenska forskarna dragit.Men bara till en del. Bara till en del, för att där finns olyckligaformuleringaroch olyckliga tolkningar av våra data. Vi står fast vid vår slutsats attdynamiken av hälsotillståndet i Krasnokamensk, särskilt i Oktjabrskij, ärhögst ofördelaktigt. Att Oktjabrskij kan ses som en miljökatastrofzon.De svenska representanternas slutsats att hus i byn kommer att rivas ochatt människorna kommer att evakueras stämmer inte - det har inte fattatsnågra sådana beslut. Vi kämpar för att det skall bli så. Så uttalandet måste hagjorts p g a osanningsenliga fakta de fått ta del av.Den svenska delegationens besök var också relativt kort, för att kunna görasådana kategoriska uttalanden. Vi gör inga kategoriska uttalanden. Vi talarom vår oro. Hur som helst accepterade den svenska delegationen inte de datavi visade. Vad som behövs här, om vi skall få fram bra data, är både envetenskaplig diskussion och ytterligare forskning.Dessutom visar den svenska delegationens rapport bara delvis vad jag sadeunder vårt långa samtal. För det första, vad jag konstateradeunder var att genomsnittsiffrorna förvisso är de samma, mendet är en mycket värre dynamik i hälsoproblemen än i övriga . Fördet andra, det var ett mycket speciellt val av människor som flyttade tillKrasnokamensk. De kontrollerades enligt strikta normer.Inte en enda sjuk man flyttade dit. Det var unga friska människor med enväldigt låg sjukdomsfrekvens. För det tredje, eftersom Krasnokamensk varen stängd stad var hälsovården, precis som i andra stängda städer, mycketbättre än normalt, helt ojämförbar med andra regioner. Det är ett exempelsom kan jämföras med och , där Hibakushi har mycketbra sjukvård som observationsobjekt, vilket gör att de inte går att jämföramed genomsnittsjapanen. Jag upprepar att vi måste tala om dynamik. Såytterligare studier är nödvändiga om vi vill föra en vetenskaplig diskussion.Och, slutligen, det uttalande som jag förmodligen gjorde att rapporten ärpreliminär och att man inte bör spekulera eller propagandera kring den,vilket berör . Men jag har aldrig tvivlat på eller sagt att våra datainte tolkades riktigt. Uppgifterna tolkades på ett riktigt vis. Det är en annansak att uppgifterna är preliminära.SSI har backatDen svenska delegationen, där SSI, , var representerad, har backat. Derasrapport var endast en sammanställning av vad officiella ryskamyndigheter tyckte om den radiologiska situationen. a.saknas helhetssynen och synergieffekter mellan olika typerav påverkan t ex toxiska, radiologiska m m.Med anledning av detta bör ompröva kraven från förraåret: att den som importerar uran bör åläggas att öppet redovisa var ochunder vilka former råvaran har utvunnits och hanterats, deklareras och att enutredning om uranimportens externa kostnader tillsätts och hur svensk kärn-kraftsindustri kan täcka dessa kostnader. Den diskussion som kommit uppom att "miljömärka" uranet är absurd. Uranbrytningen kan aldrig bli miljö-vänlig utan det går endast att deklarera under vilka förhållanden den brutitsoch bör utesluta att importera enbart för att få ett lågt uranpris.Givetvis handlar det om att helt upphöra att köpa uran och stoppa kärn-kraften globalt.UranskattFN har dock när det gäller energistatistik utvecklat enstandard där man räknar med uranets totala värmeinnehåll.Normen för uranskatt skall motsvara det sämsta fossilabränslet: kol. D.v.s. tillförd uranenergi beskattas lika högt perkWh som summan av energiskatt och koldioxidskatt för kol.Detta ger ett mycket högt elpris på el från kärnkraftverkvarför vi föreslår att denna skatt införs stegvis. Närenergiråvaror används för icke energiändamål bör debeläggas med samma skatter och miljöavgifter somanvändningen för energiändamål. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den som importerar uran bör åläggas att öppet redovisa varoch under vilka former råvaran har utvunnits och hanterats,2. att hos regeringen begär en utredning om uranimportensexterna kostnader samt om hur svensk kärnkraftsindustri kan täcka dessakostnader,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en uranskatt som trappas upp i enlighet med vad somanförts i motionen.1