mot · GK02Fö43 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Ubåtar i det svenskaförsvaretRegeringen vill banta den svenska ubåtsflottan, från tolv tillnio ubåtar, varav två ska läggas i materielberedskap. Det ärett positivt förslag i försvarspropositionen (1996/97:4), sommåste innebära att den omdiskuterade Ubåt 2000 stoppas.Dock anser att försvarsberedningens inriktningatt det skall finnas sju ubåtar i det svenska försvaret bordeföljas. Detta har också tidigare motionerat tillriksdagen om.Inledning och bakgrundUtan någon offentlig diskussion, började , , 1990 att studera en framtidaubåtsgeneration. Den militära forskningen är dyr. Studien -som genomfördes i nära samarbete med - kostade cirka 50 miljonerkronor.Samtidigt förändrades den militära hotbilden. tolv ubåtar hartidigare haft två huvudfunktioner:1: Ubåtarna ansågs vara en viktig del av kustinvasionsförsvaret, men såhavererade /flotta och risken för en kustinvasionblev försumbar, enligt den officiella bedömningen.2: Ubåtarna ansågs också vara viktiga i jakten på främmande ubåtar. Såsmåningom tvingades dock den svenska marinen att konstatera att de senasteårens identifierade "ubåtar" hade utgjorts av däggdjur.Sveriges säkerhetspolitiska situation förändrades alltså, och behovet avubåtar avtog drastiskt. Ändå beslöt 1992 att skulle behållatolv ubåtar och att Ubåt 2000 bör "utvecklas för att kunnaersätta utgående ubåtar". Skälet till den fortsatta ubåtssatsningen varuppenbar: att trygga jobben och kapaciteten att tillverka ubåtar vid iMalmö.Våren 1994 uppgav en representant för FMV att nästa beslut om Ubåt2000, projekteringen där man ritar ubåten, skulle tas tidigast om ett år.Studiearbetet skulle först presenteras för chefen för marinen och föröverbefälhavaren, som skulle lämna ett förslag till regeringen.- Först därefter kan få ett kontrakt om att genomföra enprojektering, sade som var marindirektör och chef påprojektsektionen vid FMV:s ubåtsbyrå.Men den moderata försvarsministern var av en annanuppfattning. Trots att studien ännu inte avslutats beslöt regeringen den 11augusti 1994 att ge ytterligare för fortsattastudier och för projekteringen av Ubåt 2000.- Glädjebesked till och , var rubriken på Försvars-departementets pressmeddelande. Tidpunkten var väl vald - en månad föreriksdagsvalet.Drygt beställde den socialdemokratiska regeringen tre s.k.Gotlandsubåtar. Den gången var upprörd.- Regeringen gjorde beställningen för att hålla uppe sysselsättningen påvissa orter, sade en kritisk till Expressen.Men gjorde exakt detsamma. Beställningen skulle få "storbetydelse för sysselsättningen" i , skrev han i sitt pressmeddelande.Det betydde att olika regeringar nu hade satsat sammanlagt cirka 170miljoner kronor på nya ubåtar, som det inte fanns behov av.Men så föreslog försvarsberedningen att den svenska ubåtsflottan skullereduceras från tolv till sju ubåtar, vilket skulle omöjliggöra Ubåt 2000.Regeringen vacklade något och föreslog i försvarspropositionen hösten 1995att ska ha "högst nio". Det tolkades av vissa som att regeringenöppnade dörren för en framtida beställning av två st Ubåt 2000. Dettadementerades dock av både () och () i riksdagen.I den nya försvarspropositionen nämns inte Ubåt 2000, som för svenskt vid-kommande nu måste betraktas som avfärdat.Bantningen av den svenska ubåtsflottan är naturligtvis mycket positiv, mendet väcker flera frågor som kräver klara ställningstaganden.- Ska , trots att inte planerar att beställa fler ubåtar,tillåtas att i samarbete med utländskt företag fortsätta att utveckla nyaubåtar?- Ska de ubåtar som snart tas ur tjänst ur den svenska försvarsmakten fåexporteras?- Finns det möjlighet att bryta kontraktet med , om fortsattastudier och projektering av Ubåt 2000, så att den svenska försvarsmakten kanfå tillbaka en del av de satsade ?Vi kommer att behandla frågorna i tur och ordning, men förstvill vi sätta in frågan i ett internationellt perspektiv och slåfast att ubåtssystem inte är ett "defensivt" vapensystem, somen del hävdar.Ubåtsupprustningen ivärldenDet finns cirka 425 konventionella ubåtar i 45 flottor ivärlden. Många stater planerar att förnya sina ubåtsflottor,andra ska anskaffa ubåtar. Dennautveckling är mycket oroväckande.Ubåtsvapnet är mest känt "som ett anfallsvapen" (, Undersvenskt flagg nr 2/1995, sid 10) och det är lämpat för "överraskningsattacker ifientligt vatten" (marknadschef , The , den24 ).Den amerikanska flottan uttryckte oro över att så mångastater i tredje världen planerar att anskaffa konventionella ubåtar, som kananvändas i olika konflikter. "Vi förutser att det kommer att bli ett växandeproblem", sade en representant för (Jane´s Defence Weekly, 7 april1990).Ubåtar är ett mycket effektivt, och offensivt vapen i krig. De kan opereralångt inne på en annan stats territorium, som en del i krigsförberedelser elleriett anfallskrig.- Hotet från konventionella ubåtar vid regionala konflikterökar, sade marknadschefen på (, ). Han villedock inte stoppa ubåtsupprustningen, utan såg istället enmöjlighet att exportera antiubåtstorpeder.I hotar en kapprustning med ubåtar. Både , Malaysiaoch överväger att köpa ubåtar, och de tävlar om att komma först.Kockums har fått tillstånd att försöka sälja sina ubåtar till samtliga dessastater. Och med har de redan skrivit kontrakt om export av en äldreSjöormen-ubåt, som tagits ur bruk från det svenska försvaret. Med tanke påubåtarnas offensiva kapacitet och destabiliserande funktion, bör Sverigeenligt de grönas uppfattning, helt upphöra med utveckling ochmed export av ubåtar.Ska få utvecklanya ubåtar förexportmarknaden?Företrädare för har vid olika tillfällen förklarat attde önskar samarbeta med utländska företag om attgemensamt utveckla nya ubåtar.En konsekvens av den föreslagna neddragningen av den svenskaubåtsflottan måste bli att sådana samarbetsprojekt förbjuds. Och detta av fleraolika skäl.För det första är det inte tillåtet med produktutveckling enbart förexportmarknaden, varför samarbetet endast kan godkännas om regeringenavser att köpa in ytterligare ubåtar till den svenska marinen. Riksdagensriktlinjer, som antogs av , säger att export endastfår medges om den "bedöms erforderlig för att tillgodose det svenskaförsvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitisktönskvärt".Men detta stycke kan av flera skäl inte användas för att rättfärdigaproduktutveckling enbart för exportmarknaden.I samma proposition återges konstatera-nde "att någon utveckling och tillverkning enbart inriktad på export-marknaden inte bör få förekomma..." (proposition 1991/92:174, sid 143).I skriften (UD Informerar 1993:4, sid 24)skriver dåvarande krigsmaterielinspektör av krigsmateriel för utländsk räkning är tillståndspliktig liksomrenodlad legotillverkning av krigsmateriel för utlandet. Sådan verksamhet ärinte förenlig med det svenska synsättet, att krigsmaterieltillverkning i landetiförsta hand är till för det svenska försvarets behov. "I en riksdagsdebatt gav regeringen,via utrikeshandelsministern , en klar "signal"till företagen: "Det är inte tillåtet med export av produktersom enbart skall exporteras och icke försäljas i ",sade ministern.I den nu liggande försvarspropositionen skriver regeringen:Enligt gällande regelverk för krigsmaterielexport skall tillståndspliktigutlandssamverkan endast medges om den bedöms erforderlig för atttillgodose det svenska försvarets behov. De försvarspolitiska behoven kanhärvidlag ta sig många olika uttryck. Krav på anpassningsförmåga medfördessutom att de försvarspolitiska behoven kan behöva ges en delvis nyinnebörd. (/97:4 sid 155).Detta kan tolkas på olika sätt, men regeringen föreslår ingenförändring som skulle luckra upp den fastslagna politiken attproduktutveckling enbart för export inte är tillåtet.För det andra är det inte aktuellt med ytterligare ubåtsköp till den svenskamarinen. Inriktningen års försvarsbeslut, om anskaffning av Ubåt2000, har rivits upp. Regeringen föreslår att ubåtsflottan skall reduceras fråntolv till högst nio ubåtar, varav två ska ligga i materielberedskap. Det betyderatt marinen, med nuvarande inriktning, inte har behov av ytterligare ubåtarunder . En modern ubåt har, om den moderniseras, en livstid påcirka . (Enligt vad FMV planerade 1992 skulle de moderniseradeSjöormen-ubåtarna tjänstgöra . )kommer den svenska marinen att ha:Tre helt moderna Gotlandsubåtar, som kan vara i tjänst till någonstansmellan 2030 och 2040, fyra Västergötlandsubåtar, som togs i bruk mellan1987 och 1990 och som kan vara i tjänst till någonstans mellan 2025 och2030, samt två Näcken- eller Sjöormen-ubåtar i materielberedskap. Dettabetyder att det, med nuvarande beslut om sju ubåtar i aktiv tjänst, kommer attdröja innan får ett behov av nyanskaffning av ubåtar.Det vore fullkomligt orimligt att godkänna utveckling av en ny ubåt enbartför exportmarknaden, med hänvisning till att det inte kan uteslutas av Sverigenågon gång i en avlägsen framtid får behov av ytterligare ubåtar.För det tredje sades försvarsbeslut att det är "ytterst angeläget attvi inom landet kan bibehålla nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem". Dennaformulering, om ubåtssystem, återfanns inte i försvarsberedningensbetänkande. Istället skrev försvarsberedningen och senare också regeringen iförsvarspropositionen att "en inhemsk kompetens börsäkerställas inom områdena...undervattensteknik (för svenska förhållanden)"(prop 1995/96:12, sid 135).Försvarsberedningen och regeringen bytte alltså ut ordet "ubåtssystem" mot"undervattensteknik", vilket enligt uppgift var en klar markering och enkonsekvens av den föreslagna nedskärningen av ubåtsflottan. Medundervattensteknik avsågs andra system än ubåtar.I den nu aktuella försvarspropositionen finns det en formulering om att"Fortsatt kompetens skall säkerställas inom ubåtsområdet" (sid 74 och 158),men formuleringen om "nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem"lyser med sin frånvaro. Beträffande de försvarsteknologiska satsningarna såingår "undervattensteknik" bland de prioriterade basområdena (sid 157). Menav sammanhanget framgår att dessa basområden inte omfattarnyutvecklingskapacitet för ubåtar. Regeringen skriver nämligen att"försvarsmaktens tekniksatsningar är inriktade på de i försvarsbeslutets förstaetapp prioriterade baskompetenserna ...undervattensteknik..." (sid 158), ochnågra ekonomiska satsningar på nyutveckling av ubåtssystem kommersäkerligen inte att ske. Med "undervattensteknik" avses i sammanhanget heltenkelt inte ubåtar.För det fjärde skulle ett samarbete mellan och ett utländsktföretag om fortsatt ubåtstillverkning strida mot beslut fråndecember 1995 om att "internationellt samarbete inom materielområdet iform av gemensam anskaffning bara bör ske för sådana materielsystem därFörsvarsmaktens behov bedöms kvarstå även vid förändrade förhållanden"(1995/96:UFöU1, sid 64). Regeringen förutsatte alltså att också den svenskaförsvarsmakten skulle inhandla ett samtillverkat vapensystem. Och för attsamarbetsprojektet skulle få äga rum krävdes dessutom att "försvarsmaktensbehov bedöms kvarstå även vid förändrade förhållanden" (som exempelvis enfortsatt rysk nedrustning och ytterligare reducerat behov av ubåtar i densvenska marinen).Ett samarbetsprojekt mellan och utländskt företag skulle varkenuppfylla det första eller det andra av dessa villkor.För det femte skulle en samtillverkad ubåt sannolikt få en "övervägandesvensk identitet" (riktlinjerna för krigsmaterielexport). Det utländskaföretaget skulle sannolikt kräva att få exportera den gemensamma ubåtenenligt det egna landets exportpolitik. Men det skulle strida mot riksdagensriktlinjer som säger att detta bara får ske om det "föreligger ett starktsvensktförsvarspolitiskt intresse av att samarbetet kommer till stånd". Det krävsalltså mycket starka försvarspolitiska skäl för att skall avsäga sigkontrollen över vidareexport avseende krigsmateriel med "övervägandesvensk identitet".Mellan 1990 och slöt svenska företag 23 avtal med utländsk partom gemensam utveckling eller tillverkning av krigsmateriel. I två fallutnyttjades möjligheten att "frångå riktlinjernas huvudregel" vilket betyddeatt det skulle få ske vidareexport enligt samarbetslandets regler, trots attmaterielen hade en huvudsaklig svensk identitet. Båda fallen avsåg, enligtKrigsmaterielinspektionens kommentar, "samarbete vars resultat prioriterashögt av det svenska försvaret" (KU 1995/96:KU30, utkast sid 73). Ny-utvecklingen av ubåtssystem prioriteras inte högt av det svenska försvaret.Det ingår inte i de prioriterade "basområdena" och det omnämns inte ens iregeringens försvarsproposition. Tvärtom har en sådan formulering, somfanns försvarsbeslut, strukits i propositionen. Sammantaget är detuppenbart att ett samarbete mellan och utländskt företag skullestrida mot både hittillsvarande praxis och mot riktlinjerna förkrigsmaterielexport.Ska de ubåtar som tas urbruk få exporteras?I takt med att de tre Gotlandsubåtarna nu tillförs den svenskamarinen, kommer tre Sjöormen-ubåtar att tas ur drift. Denena av dessa har redan fått tillstånd att exporteratill , för utbildningsändamål. Det återstår två.Eftersom marinen, enligt propositionen, ska minska ubåtsflottan från tolvtill nio ubåtar, blir det dessutom tre fullt moderna ubåtar som tas ur drift(antingen de tre Näcken-ubåtarna eller två av de renoverade Sjöormen-ubåtarna och en Näcken-ubåt). Det betyder att kommer densvenska försvarsmakten att förfoga över två äldre och tre moderna ubåtar. Detidigare Warszawapaktsstaterna har billigt sålt ut mängder med begagnadmilitär materiel till tredje världen. Ska följa deras dåliga exempel,eller ska vi skota de begagnade ubåtarna?Projekteringen av Ubåt 2000I , riksdagsvalet, avsatte denborgerliga regeringen till förfortsatta studier och projektering av Ubåt 2000. Eftersomregeringen inte längre föreslår en fortsatt satsning på nyaubåtssystem, måste enligt vår mening FMV få i uppdrag attförsöka förhandla tillbaka delar av de beviljade pengarna ochundersöka de ekonomiska konsekvenserna av att riva uppkontraktet med . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bantningen av den svenska ubåtsflottan innebär att det intelängre finns någon svensk avsikt att anskaffa Ubåt 2000,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det är "ytterst angeläget att vi inom landet kanbibehålla nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem",3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem inte ingår bland deprioriterade basområdena,4. att som sin mening ger regeringen till känna att de två ubåtarsom avvecklas inte skall få exporteras,5. att som sin mening ger regeringen till känna att FMV bör få iuppdrag att försöka förhandla tillbaka delar av de somavsatts för projekteringen av Ubåt 2000.