mot · GK02Jo794 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottEU och miljönMånga av miljöproblemen är världsomfattande. Av denanledningen är det mycket viktigt att det globala ochalleuropeiska miljösamarbetet utvecklas. Bland annat måstede östeuropeiska länderna delta på likvärdiga villkor. Därförmåste ett organ som ECE, där bindande mellanstatliga beslutom reduktion av utsläpp tas, stärkas betydligt. Även instansersom och Montrealprotokollet bör stärkasoch få efterföljare på flera områden. För att skakunna vara pådrivare i de sammanhangen krävs att vi har rättatt föra fram självständiga åsikter och hävda våra egnaståndpunkter. EU ska alltså inte få hindra medlemsländer attställa hårdare krav i internationella miljösammanhang.När det gäller skatteväxling, miljödeklarationer av varor och processer,miljöstandarder, miljöforskning m.m. kan EU göra viktiga insatser iÖsteuropa och . Om EU agerar kraftfullt - inte minst medekonomiska medel - innebär detta ett språng i utvecklingen. Det finns en storförväntan från enskilda, organisationer och miljöengagerade länder i EU attSverige ska vara pådrivare i EU:s miljöarbete. eftersträvar attSverige skall förmå uppfylla dessa förväntningar.RegeringskonferensenSverige har presenterat sina förslag till regeringskonferensenbl.a. Vi vill här påpeka att detviktigaste är att driva frågan om rätten att ställa hårdaremiljökrav än , att miljögarantin verkligen får göraskäl för namnet och att det uthålliga samhället blir detöverordnade målet för unionen.Till detta kommer kravet på att miniminivåer på miljöskatter ska betraktassom miljökrav och därmed att beslut kring dem ska kunna tas med kvalifi-cerad majoritet.Slutligen måste vara tydligt när det gäller substitutionsprincipen.Sverige har krävt att processer och ämnen (varor) ska bytas ut när det såär möjligt (possible). Vi föreslår att man skriver tillgängligt (available). Detinnebär att gammal teknik ska bytas ut när det finns miljövänligare. Om manska vänta på när det är möjligt kan en rad andra faktorer spela in somfördröjer eller helt inhiberar en teknikutveckling.RegeländringarFör att miljön ska prioriteras före varuhandeln krävs attfördraget ändras på ett tydligt sätt. Vi föreslår därför attSverige verkar för följande förändringar av fördraget: att artikel 2, målparagrafen, ändras så att ett uthålligt kretsloppsbaseratsamhälle blir unionens överordnade mål, att miljön anges som en grund för nationella särregler i artikel 36, att artikel 100 a.4, ofta felaktigt kallad "miljögarantin", som hittillsaldrig kunnat användas, förstärks så att den blir en verklig rätt att hanationellt hårdare krav. Den ska omfatta rätten att skärpa krav, intebara behålla befintliga. Den ska omfatta miljö, konsumentskydd, hälsaoch säkerhet.Vad gäller substitutionsprincipen är det viktigt att den blirfördragsfäst och att detta inte bara gäller under miljöområdet,artikel 130r, utan även för varuartikeln 100a.4.Substitutionsprincipen, som betyder att en vara som kanbytas ut mot en mindre miljöbelastande vara ska bytas ut, ären av de viktigaste principerna för miljöarbetet.Det skall också skrivas in att det måste göras miljökonsekvensanalyser avstora projekt t. ex. infrastrukturinvesteringar.Bevisföringen ska vara omvänd så att ett land anmäler att man genomförhårdare krav till kommissionen. Kommissionen har på sig attinvända mot de hårdare kraven och måste i så fall gå till domstolen för attförsöka hindra dem. Domstolen ska behandla frågan utifrån dess miljö- ochkonsumentaspekt, inte utifrån varornas rörlighet. För att detta ska fungerakrävs att domstolen förstärks med en kompetent miljöinstans. Om det före-ligger miljö/konsumentskyddsskäl ska domstolen döma till medlemsländer-nas fördel även om det innebär en inskränkning i varornas fria rörlighet.För att efterlevnaden av nationella miljöregler ska kunna kontrolleras börrätten till nationell gränskontroll skrivas in i fördraget.WTO:s regler får en allt större betydelse för den internationella miljö-politiken. Artikeln om handelspolitik i , art 110 och följande,bör få en tydlig miljöinriktning som innebär att unionen i internationellahandelsöverenskommelser alltid arbetar för att handelsavtal inte ska innebäranågon inskränkning i möjligheterna att skärpa miljölagstiftningen och hindraimport av miljöfarliga varor för olika nationer, förutsatt att det inte handlarom miljömässigt omotiverad protektionism. Tvister löses i WTO:söverprövningsorgan, där omvänd bevisföring bör tillämpas.Bestämmanderätten över kärnkraften ska vara en nationell fråga.Euratomfördraget är till stora delar föråldrat och bör avvecklas. Det kanersättas av ett mellanstatligt samarbete om energisparande och utvecklingav energiteknik baserad på förnyelsebara energislag.Miljöhänsynen måste få en överordnad roll i EU:s jordbrukspolitik, därförmåste de relevanta artiklarna, 38 och följande, få en tydligare miljöprofil.Utsläppen från trafiken är ett av EU:s största miljöproblem. Trots dettamedverkar EU till en rad nya vägar och broutbyggnader som ökar miljö-problemen, exempelvis . Därför måste artikel 129 om trans-europeiska nätverk ändras så att trafiksektorn åläggs ett ansvar för luftför-oreningar, buller, markintrång och säkerhet.Miljöorganisationerna måste utnyttjas som remissorgan i samtliga fall därmiljö, hälsa och säkerhet hotas.De här förhållandena och ståndpunkterna har tidigaremotionerat om eller på annat sätt påpekat för regeringen och regeringspartiet.Vi tar i den här motionen endast upp nya frågor eller frågeställningar samt deyrkanden som vi anser att regeringen inte tillfredsställt eller behandlattillfredsställande.FörsurningenSom det ser ut är ensamt om att drivaförsurningsfrågorna i EU. Om försurningen ska vara enprioriterad fråga för , vilket det enligtbudgetpropositionen ska vara, så måste vi börja visa det ihandling. I en särskild motion har vi redovisat vår syn påförsurning och åtgärder mot denna. Trots det vill vi även idet här sammanhanget ta upp frågan ur ett EU-perspektiv.Sverige bör utveckla den nationella användningen av ekonomiskastyrmedel. På så sätt driver vi frågan framåt och processen stannar inte uppsom den verkar ha gjort . Samma sak bör göras i CO2-frågan där vidock uppfattar regeringens handlingar som betydligt kraftfullare även omresultatet är lika klent.Det är av högsta prioritet att regeringen kommer med förslag omutsläppsminskningar på såväl "gamla" områden (bilar och fasta anlägg-ningar) som på nya områden, t.ex. sjöfart och arbetsmaskiner - traktorer,gräsklippare, motorsågar, etc. Vad gäller de senare har i princip ingentinggjorts. Vi föreslår till en början en skrotningspremie eller annat inbytes-system för gamla maskiner. En lämplig summa skulle kunna vara /stför gamla bensindrivna gräsklippare.Kommunikationsdepartementet ansvarar för ett förslag gällande miljö-relaterade farledsavgifter. Det är viktigt att antar dessa regleromgående och sedan försöker sprida dem vidare i EU. Genom att självabevisa att vi kan och också peka på nya vägar att förändra vårt miljö-relaterade arbete så kan vara föregångare och inspirationskälla.TEN (transeuropeiskanätverk) och koldioxidMålet från att reducera koldioxidutsläppentill nivå kommer inte att nås. Dettaenligt såväl som IEA (). Enligt kommissionen räknar man med enökning fram med jämfört med tidigareprognoser. Enligt IEA ökar utsläppen mellan 1990 och 2000med och därefter med ytterligare 7 %.EU svarar för av jordens totala utsläpp av CO2. av dessautsläpp kommer från kol- och oljeeldade elkraftverk; trafiken bidrar ocksåmed en stor del.Koldioxidutsläppen från personbilar utgör en betydande del av de samladekoldioxidutsläppen i EU. av personbilskörningen i Europahandlar om körning till och från arbetet, resten är fritidskörning. Kravet påen mer tillgänglig och billigare kollektivtrafik kombinerat med strängamiljökrav på bilindustrin bör drivas av i ministerrådet.Därför måste artikel 129 om transeuropeiska nätverk ändras så att trafik-sektorn åläggs ett ansvar för luftföroreningar, buller, markintrång ochsäkerhet.Parlamentet och kommissionen kom fram till en miljömässigtsvag kompromiss om riktlinjer för TEN-projekten. ska medlemsländernafinansiera av projekten (mot tidigare ) vilket naturligtvis är ettsteg åt rätt håll. har fått TEN-projektpengar för som ärtänkt att vara en del av det europeiska vägnätet. I samma projekt ingårFehmarnbroprojektet och ett starkt argument för de båda broarna har varitden andras existens (eller kommande existens). visar det sig att går dåligt. drog sig ur då den gjorde denbedömningen att projektets ekonomi inte var realistisk. Öresundsbronskostnad har växt - nu är kostnaden uppe i minst 40 miljarder. kommer endast att täcka ett regionalt behov.Vänsterpartiet kräver nu att överger tanken på en bro över Öresundoch istället inriktar sig på att få TEN-pengar till , banan mellanKalmar och och Götalandsbanan. Transportsatsningar som kaningå i det framtida ekologiskt uthålliga samhället till skillnad mot . Argument för dessa projekt redovisas i en annan riksdagsmotioninlämnad under allmänna motionstiden /97.ÖvergångsreglernaEn väsentlig del av villkoren för anslutningen av tillunionen utgörs av särbestämmelser som innebär attmedlemsländerna får behålla sina ofta strängare nationellaregler . Ett flertal av dessaundantag gäller för s.k. "rak övergång", d.v.s. när periodenhar gått ut så förutsätts EU-reglerna gälla. EU har förutsattsgöra en översyn av sina regler under övergångsperioden.Ibland anges detta i anslutningsakten, i andra fall hänvisasdet till att en sådan översyn föreskrivs i den berördarättsakten. Även andra åtgärder kan vara kopplade tillövergångsbestämmelser. Efter övergångsperioden förutsättsSverige och andra medlemsländer att fullt ut tillämpa EG-reglerna, oberoende av översynens resultat på respektiveområde. De nya medlemsländerna har dock möjlighet attmed berörd EG-instans ta upp frågan om en förlängning avövergångsperioden. Ytterst ligger avgörandet hos EU-domstolen.Sverige har på ett flertal områden undantag för att få använda vår svenskalagstiftning. Men är det hög tid att se över dessa undantag. Att räkna medatt vi får behålla dem eller att vi lyckas påverka utan hårtarbete och medveten kamp är nog att vara naiv. Inom vissa områden harregeringen tydligt påpekat inriktning i att behålla svensk lagstift-ning. För att bara nämna några av dessa områden: Kadavermjöl. Det svenska undantaget gäller t. o. m. december 1997.På grund av problematiken med galna ko-sjukan har ställningstärkts och kommissionsledamoten har uttalat sig positivt vadgäller de svenska önskningarna att ha ett fortsatt förbud. Direktoratet har utarbetat ett förslag som följer desvenska reglerna. Dock finns ingen majoritet i rådet för dennaförändring i EU:s regelverk.Men det finns också områden där vi ser större problem medförståelsen för våra nationella krav samt en bristandeutveckling inom EU: Kadmium. arbetar en expertgrupp med en översyn avdirektivet rörande kadmium. Det man funderar över är vilken typ avkadmiumanvändning som bör begränsas i första hand, återvinning avkadmiumhaltig plast eller användning av kadmium i pigment. Sam-tidigt finns det tankar på en frivillig överenskommelse för branschenvad gäller begränsningar av kadmiumanvändningen. Går det igenom ärett nytt direktiv överflödigt om det inte blir mer kraftfullt och långt-gående än det frivilliga systemet. Batteridirektivet tar upp batterier och ackumulatorer som innehållerfarliga ämnen. har fortfarande kvar sitt förbud för försäljningav brunstensbatterier som innehåller kvicksilver, och något sådantförbud finns ej inom EU. En kommitté har ansvar för översynen ochanpassningen av EU:s avfallslagstiftning till tekniska och vetenskap-liga framsteg. Frågan om kvicksilver i brunstensbatterier har ännu intetagits upp.EU skall bidra till attminska miljöbelastningen iÖsteuropaEU har ett antal program för att främja miljöarbetet och/ellerföretagsamhet i . TACIS, PCP, , JOP, ECOSm.fl. projekt inom dessa program måste analyseras utifrån enhelhetssyn på miljön. är det andra hänsyn som i alltförhög grad styr investeringsbeslut m.m. bör engagerasig mer i utformningen av dessa program utifrån attprogrammen ska bidra till en långsiktig ekologisk utvecklingsåväl i Öst- som i Västeuropa.UrinseparationEUs regler tillåter inte att man använder människourin ijordbruket, men för att få ett jordbruk/samhälle därnäringsämnen cirkulerar i ett kretslopp måste dessa reglerändras.Exempel på hur det kan fungera är i Åre där ett av hotellen lämnar sin urintill en näraliggande bonde som använder det på sina marker och senproducerar livsmedel för hotellets räkning.Vänsterpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att formulera alternativlagstiftning på detta område som gör det möjligt att skapa ett verkligtkretslopp av näringsämnen.Bekämpningsmedelsresterkontra den friakonkurrensenSverige har tidigare haft gränsvärden för hur mycketbekämpningsmedelsrester som får finnas i en rad olikalivsmedel. EU har inte förrän , då det beslutadesunder sessionen v 38, haft regler för alla dessa livsmedel.Men har EU infört gränsvärden som får anpassasig till. hade uppenbarligen inte någrainvändningar i rådet mot kommissionens förslag, sominnebär en försämring av regler på området.Vänsterpartiet menar att regeringen borde ha pressatkommissionen för att få gränsvärden i nivå med de svenska.UrsprungsmärkningVad gäller ursprungsmärkning har vi förstått att regeringenligger i förhandlingar med EU för att få en obligatoriskursprungsmärkning av produkter. Vi stödjer det kravet heltoch fullt. I dagens EU med stora problem med t.ex. BSE(galna ko-sjukan) tror vi att detta krav har stor möjlighet attgå igenom vilket skulle underlätta för konsumenterna. FörVänsterpartiet handlar detta krav också om att göra detlättare för konsumenter att påverka transportsträckan för devaror de väljer att köpa. I kan vi ju köpa moröttersom är producerade i såväl som . Det är avstörsta vikt att konsumenterna själva kan välja vilkaprodukter man vill köpa.Vänsterpartiet vill också införa en märkning av hur produkten färdats frånproduktionen till inköpsstället. Vi kan tänka oss ett system där symboleranger hur stor del av transporten som skett via flyg, lastbil eller annat fordondrivet av bensin eller diesel, tåg eller annat sätt. vill meddettaförslag, som är mer utvecklat i vår motion om livsmedel/forskning, uppdra åtregeringen att avsätta pengar för forskning kring miljöutrymme. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU inte skall kunna hindra medlemsländer från att ställahårdare krav i internationella sammanhang,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökrav i regeringskonferensen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målparagrafen - artikel 2 - ändras så att ett uthålligtkretsloppsbaserat samhälle blir unionens överordnade mål,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljön skall kunna anges som grund för nationella särregler iartikel 36,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 100a.4 - "miljögarantin"- förstärks så att den blir enverklig rätt till nationellt hårdare krav,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att substitutionsprincipen blir fördragsfäst både undermiljöområdet - artikel 130r - och för varuartiklar - artikel 100 a.4,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bevisföringan skall vara omvänd om ett land anmäler hårdaremiljökrav till kommissionen, dvs. att kommissionen då måste invända mot dehårdare kraven,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att domstolen bör kompletteras med en kompetent miljöinstans,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätten till nationella gränskontroller skrivs in i fördraget,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikeln om handelspolitik i , artikel 110, bör fåen tydlig miljöinriktning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Euratomfördraget bör avvecklas och ersättas med ettmellanstatligt samarbete om energisparande och utveckling av energisystemsom baseras på förnybara energislag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöhänsynen måste få en överordnad roll i EU:sjordbrukspolitik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöorganisationerna skall användas som remissorgan i defall där miljö och hälsa berörs,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall ta upp frågan om miljöförbättringar avarbetsmaskiner och fartyg genom t.ex. införande av skrotningspremie pågamla uttjänta maskiner,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 129 om transeuropeiska nätverk ändras så atttrafiksektorn åläggs ett ansvar för sin miljöbelastning,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör överge tanken på en bro över och i ställetinriktar sig på att få TEN-pengar till , banan mellan ochKarlskrona och Götalandsbanan,217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall bidra till att EU:s program för att stödjautvecklingen i främjar utvecklingen av ett ekologiskt uthålligtsamhälle,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen får i uppdrag att ta fram alternativ EU-lagstiftningsom tillåter att mänsklig urin får användas i produktionen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning.