ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub220 · 1996-10-07 00:00:00 — Under att par års tid har en omformning av gymnasieskolansstruktur arbetats fram. kan man i studier avläsa ettminskat intresse för fortsatta studier i exempelvis högskolan.Detta föranledde mig att skriva denna motion.Det som bör tilläggas är att situationen vad gäller fortsatta studier ihögskola m.m. redan har förändrats till det bättre, och det är en positivsignal.Men de stora förändringar som skett på gymnasieskolan bör enligt minmening ändock genomlysas i någon form av utvärdering. En utvärdering därman tittar på hur omdaningen påverkat eleverna och hur elevernasstudiesituation uppfattas m.m. Likaså är det viktigt att man också hämtar inkunskap om lärarnas situation vad gäller möjligheten att på ett bra ocheffektivt sätt klara undervisningen och huruvida lärarnas pedagogiskakunskaper stämmer överens med den nya gymnasieskolan m.m.Det är av största vikt att utvärderingen genomförs och att man analyserarresultatet för att på bästa sätt kunna tränga in i frågan om varför inte flerfinner det intressant att studera vidare på högskola eller universitet.Under utvärderingen är det viktigt att elevernas och lärarnas syn påorganisationen, pedagogiken, studiematerialen och tekniken tas tillvara. Vimåste vara helt klara över att många ungdomar i gymnasieskolan har åsikterom många frågor och ett kunnande vad gäller ny teknik som få av oss äldrenågonsin kommer att uppnå. Detta måste på något sätt tas till vara, justutifrån möjligheten att föra gymnasieskolan framåt. Men det måste ske på ettplan av totalt samförstånd mellan lärare och elever.Riksdag och regering har under talat om vikten av ett totaltkompetenslyft i samhället. För att nå dit så måste alla hinder undanröjas.Hinder i form av problem som föranleds av andra förändringar i grund- ochgymnasieskolan. Det är därför av allra största vikt att en utvärderinggenomförs av den svenska gymnasieskolan, just med målet att undanröja ellerarbeta bort de eventuella hinder som utvärderingen kan komma fram till. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av den svenska gymnasieskolan.
mot · GK02Ub222 · 1996-10-07 00:00:00 — Det kursrelaterade betygssystemet, med icke godkänt,godkänt, väl godkänt och mycket väl godkänt, har använts igymnasieskolan . Trots detta faktum är inte kriteriernafastställda för hur beräkningen av de olika betygsnivåernaskall göras. Olika skolor har sina egna kriterier, vilketinnebär att betygen varierar mycket mellan olika, menlikvärda skolor. Eleverna har läst för att uppfyllade krav som läraren har satt upp för just den kursen. Flera avkurserna har avslutats under terminstid, med olika poäng-nivåer. Slutbetyg kan alltså sättas mitt under terminstid. var slut, visade det sig, att betygssystemetinte var synkroniserat med högskolan. I efterhand ändradesdärför betygen tillbaka till den femgradiga betygsskalan medsiffror, vilken inte alls är kursrelaterad, utan relaterad tilllandsomfattande centralprov och med fördelning enligt dens.k. Detta medförde att i olika skolor kundedärför betygen sjunka drastiskt, trots insatser under pågåendekurs med bra studieresutat. Bytet från en betygsskala till enannan gjordes också i lägre klasser än avgångsklasserna, ivilka slutbetyg också kunde förekomma i t.ex. engelska.Eleverna upplevde naturligtvis detta handlingssätt som djuptorättvist och det inverkar naturligtvis också menligt påframtida studieresultat. Regeringen bör därför se överbetygssystemet, så att intagningen till högskolor grundar sigpå lika normer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av nuvarande betygssystem i gymnasieskolan.
mot · GK02Ub223 · 1996-10-07 00:00:00 — Skolämnet idrott och hälsa Ämnet idrott och hälsa har fått allt mindre utrymme påskolschemat. Många elever har endast per veckaför idrott.Förutom fler gymnastiktimmar hade skolan dessutom 4-6 friluftsdagarvarje läsår . finns inga krav på att organiserafriluftsdagar. Flera undersökningar har visat att eleverna rör på kroppenbetydligt mindre . Andra studier visar att medelvikten förtonåringar ökat med . Siffror somredovisas från värnpliktsmönstringen bekräftar denna utveckling. På siktinnebär denna försämring av elevernas fysiska kondition risker för folkhälsan.Samtidigt kan konstateras att fysisk aktivitet ger eleverna bättrekoncentrationsförmåga och bättre uthållighet, d.v.s. faktorer som underlättarför eleverna att klara studierna med bra resultat.Enligt Riksidrottsförbundets rapport har eleverna alltmer indelats i ett A- och ett B-lag. En grupp ungdomarsom aktivt idrottar på sin fritid och en grupp som inte rör på sig över huvudtaget. Anslagen till idrotten kommer att minska, vilket förmodligen innebärstora svårigheter för idrottsrörelsen att engagera de ungdomar som ärfysiskt inaktiva. Många idrottslärare hävdar dessutom att det är svårt att få defysiskt inaktiva att välja idrott som "eget val".Många idrottsföreningar menar dessutom att skolan ej är intresserad avsamverkan, när idrottsföreningen erbjuder sina tjänster.Mot bakgrund av de senaste årens utveckling finns det anledning att stärkaskolans roll som hälsofostrare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolämnet idrott och hälsa.
mot · GK02Ub224 · 1996-10-07 00:00:00 — Dagens grund-, gymnasie- och högskola ställer stora krav påatt eleverna ska behärska både muntlig och skriftligframställning, vilket är bra. Kommunikationen mellanmänniskor spelar en allt större roll i samhället och påarbetsmarknaden. Elever måste därför få lära sig att användaordets gåva, inte minst ur demokratisk synpunkt.Men här uppstår det problem för elever som har handikapp som hindrarden muntliga eller skriftliga framställningen, exempelvis stamning ochdyslexi.I betygskriterierna står det att eleverna ska behärska både muntlig ochskriftlig framställning och detta följer lärarna när de sätter betyg, eller närpersoner bedöms via högskoleprovet. Om det vill sig riktigt illa kan alltså enstammare eller dyslektiker få ett lägre betyg, lägre poäng i högskoleprovet änhon/han är värd.Kort sagt, en handikappad elev har inte alltid samma chans till bra betygeller högre poäng i högskoleprovet som en elev utan kommunikativahandikapp har. Detta måste åtgärdas genast. Det är hög tid att det svenskaskolväsendet inser att alla elever inte är stöpta i samma form och attundervisningen och högskoleprovet anpassas efter varje enskild elevsförutsättningar. Därför måste elever med handikapp som hindrar denmuntliga eller skriftliga framställningen som skolan kräver ges rätt attkomplettera sitt skolarbete eller högskoleprov på annat sätt, exempelvis medhjälp av ny teknik.Vid betyg- eller poängsättning ska inte lärarna ge lägre betyg till elevermed handikapp, som påverkar vid muntliga eller skriftliga redovisningar. Detmåste handla om att ge alla en likvärdig chans. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att handikappade och icke handikappade elever skall behandlaslika.
mot · GK02Ub226 · 1996-10-07 00:00:00 — Barn och ungdomar har ett stort behov av rörelse - fysiskaktivtet hör ihop med deras välbefinnande. En god hälsa ochsunda motionsvanor grundläggs . De barn som äteroch motionerar rätt och regelbundet ökar sina förutsättningaratt bibehålla en god fysik även som vuxna. Regelbundenmotion gör att vi blir fysiskt och psykiskt starkare.Idrottsrörelsen utför ett imponerande arbete, inte minst för att ge mångabarn och ungdomar en möjlighet till fysisk aktivitet under ofta roliga,spännande och lustfyllda former. Idrottsrörelsen når dock långt ifrån alla barnoch ungdomar. Det måste därför ligga ett stort ansvar på skolor och förskoloratt ge barn möjlighet till motion och idrottande. Om barnen tidigt ges fostran igymnastik, dans, lek och idrott samt ges insikter om kroppen, kroppsvård ochgoda matvanor läggs grunden till ett friskare liv.Levnadsvanorna tycks för stora grupper förändras i en sådan riktning rör på sig allt mindre. Utbudet av aktiviteter som utövas stillasittandeblir allt större (dataspel, IT-nät, video, TV) och som följd av bl.a. dettatilltarockså en fysisk inaktivitet. Många ungdomars matvanor utvecklas ocksåoroande mot ensidig snabbmatskost, chips och godis. Flera studier talar härett entydigt språk. Barn och ungdomar blir i genomsnitt mer överviktiga ochmera sjukliga.Att idrottsämnet så tonats ner och tunnats ut i skolorna spelar här en storoch negativ roll. Talet om valfrihet har för alltför många ungdomar lett tillattde valt bort fysisk aktitivet.Sambandet torde vara tillräckligt klart och oroande för insikten att någotmåste göras. Fysisk aktivtet i form av idrott eller någon form av motion måsteges större vikt i skolan och mera utrymme på schemat. I läroplanen börstadgas att minst bör användas till fysisk aktivtetenligt ovan.Idrottsrörelsen är en resurs, och skolan skulle vinna på att öka samarbetetmed den. Genom positiv uppmuntran kan skolan stimulera fler barn ochungdomar att bli medlemmar i det lokala föreningslivet och delta i idrottsligaaktiviteter. I grunden är detta en fråga om folkhälsan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ökad obligatoriskgymnastik- och idrottsaktivitet på skolschemat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samverkan mellan skolan och idrottsföreningar.
mot · GK02Ub228 · 1996-10-07 00:00:00 — I gymnasiet kommer enligt förslag nationellaämnesprov att förekomma endast i engelska, matematik ochsvenska. Departementet har valt att inte ta ställning till prov iytterligare ämnen.Till skillnad från EU-länderna kommer då att stå utan nationellaprov i franska och tyska. Det finns stor risk att detta kommer att leda till attkunskaperna sjunker i dessa språk. Det finns också risk att allvarligatrovärdighetsproblem för svensk språkutbildning uppstår i då deteuropeiska samarbetet skall utvecklas.De nationella proven prövar just sådana språkkunskaper som erfordras i ettland som vårt med dess ständigt ökade internationella kontaktnät. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av nationella prov i ämnena franska och tyska.
mot · GK02Ub229 · 1996-10-07 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan Samstämmiga forskningsresultat visar att den fysiskaaktiviteten har stor betydelse för individens välbefinnadesåväl fysiskt som psykiskt. Regelbunden motion minskarriskerna för hjärt- och kärlsjukdomar, belastningsskadorm.m.Regelbunda motionsvanor grundläggs . Barn och ungdomar sombörjar motionera i skolåldern har en större benägenhet att vara fysiskt aktivasom vuxna än andra. Fysisk aktivitet minskar dessutom riskerna förtidig ohälsa. Regelbunden fysisk aktivitet medför också att ungdomar orkarmed skolarbetet bättre, vilket i sin tur ger ökad trivsel i skolan.Studier visar att har två typer av ungdomar utkristalliseratsnär det gäller fysisk aktivitet. Ungdomar som är aktiva inom idrottsrörelsenägnar stor tid åt fysisk aktivitet medan de andra ungdomarna blir allt merfysiskt passiva. Detta beror bl.a. på att det spontana idrottandet på fritidenharminskat. Andra studier visar att svenska femtonåringar har blivit tre kilotyngre . Det är därför mycket viktigt att skolan får allaelever att aktivera sig i gymnastiken och skapa ett intresse för motion hoseleverna. Det är därför med oro man kan konstatera att många elever haralltför få timmar gymnastik och idrott i skolan. De elever som är intresseradeav idrott väljer mer än den obligatoriska tiden, medan de som är i störstbehov av skolidrott och gymnastik väljer bort den.När därtill antalet friluftsdagar minskar ges allt sämre möjligheter tillmotion för dessa elever. Ur ett längre perspektiv kan detta ge allvarligakonsekvenser för den framtida hälsan. Med anledning av dessa fakta anser viatt en översyn av läroplanen bör ske för att ur folkhälsosynpunktundersöka om mer tid i skolan kan ges åt ämnet idrott och hälsa. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrott och hälsa i skolan.
mot · GK02Ub230 · 1996-10-07 00:00:00 — De internationella konventioner som refereratstidigare ligger också till grund för den rätt att fritt välja skolasom barn och föräldrar nu fått. Det är viktigt att slå vakt omdenna rättighet. Regler för godkännande och bidrag får inteutformas så att de i praktiken stryper möjligheten att startaoch driva en fristående skola. Det betänkande som förnärvarande ligger på bord och somKristdemokraterna, ochCenterpartiet gemensamt reserverat sig emot har tyvärr deninriktningen.Vi Kristdemokrater anser att fristående skolor bör få en garanteradersättningsnivå fastställd av staten. Därefter ska dessa skolor precis somövriga ha möjlighet att få tilläggsresurser som varierar med de enskildaelevernas särskilda behov. Hänsyn bör också tas dels till att de friståendeskolorna i vissa fall kommer undan vissa kostnader som de offentliga stårför, t ex skolhälsovård och skolskjuts, dels till de merkostnader friståendeskolor har i förhållande till offentliga när det gäller t ex pensions- , skatte-och lokalkostnader. I övrigt hänvisas till de tidigare nämnda reservationernamot nu liggande förslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurstilldelningssystemet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans värdegrund samt om riktlinjer för hur måldokumentenangående etisk fostran, som finns angivna i läroplanen, skall få praktisktillämpning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sanering och ombyggnad av skolbyggnader och skolgårdar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att använda ROT-bidrag till allergisanering av lokaler där barnoch ungdomar vistas ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamheten med styrelser med föräldramajoritet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och fortbildning av lärare i informationsteknik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och kommunernas tillsynsfunktion samt om behovetav uppföljning och utvärdering av tidsutrymmet dels för ämnen som ärförlagda i block, dels för estetiska och praktiska ämnen och dels av hurformerna för elevinflytande och jämställdhetsarbete utvecklas samt vilkaresultat arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet har givit,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sammansättningen av den kommitté som skall föreslå åtgärder föratt hjälpa elever med dyslexi,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel skolstart och fortsatt nioårig skolplikt med möjlighet tillett års förlängning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betygssystemets utformning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevvårdande personal.
mot · GK02Ub231 · 1996-10-07 00:00:00 — Svenskundervisning för invandrare (sfi) och svenska som andra språk Tankar finns på att inrätta ett utvecklingscentrum försvenskundervisning för invandrare.Regeringen har givit i uppdrag att utreda frågan.Goda svenskkunskaper är helt avgörande för invandrarnas integration ochmöjligheter i det svenska samhället. Detta ställer stora krav på svensk-undervisning som bör ha god kvalitet och kompetenta, välutbildade lärare isvenska som andra språk och sfi. Den stora flyktingströmmen under senareår har aktualiserat frågan ytterligare.Ett naturligt val av placering av det nya utvecklingscentret vore i . IMalmö har (1995) av befolkningen utländsk bakgrund. Av dessa är deflesta icke nordiska invandrare. Många är dessutom lågutbildade vilketställer stora krav på vuxenutbildningen.God kompetens inom invandrarundervisningen, som det går att byggavidare på, finns redan i . Den blivande högskolan i har som ettav sina huvudområden invandrarfrågor. I finns många andrainvandrartäta kommuner som skulle ha nytta av att ha ett utvecklingscentrumi närheten. Det krävs en nära och tät kontakt mellan utvecklingscentrum ochaktiva lärare.Lärarhögskolan i satsar mycket på internationalisering, såsamverkan inom ett utvecklingscentrum är även i linje med Lärarhögskolansverksamhet. kommer skolor och Lärar-högskolan i att tillsammans driva utvecklingsarbete, där invandrar-undervisning i olika former ingår eftersom detta är en självklarhet i en såinvandrartät kommun som . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av ett utvecklingscentrum för svenskundervisning förinvandrare.
mot · GK02Ub234 · 1996-10-07 00:00:00 — är en del av världen och världen är en del av Sverigepå ett mer påtagligt sätt än bara sedan.Ökade internationella beroenden och kontaktytor är av stor betydelse i såväl människors privatliv och yrkesliv som för nationen i dessa helhet. De gernya utvecklingsmöjligheter men ställer oss också inför nya svårigheter. Det ären nationell angelägenhet att medborgarna kan rustas för att fånga dessamöjligheter och hantera problemen. Den ökande kulturella mångfalden skaparbehov av en egen kulturell identitet för att förstå andras. Samhället ståralltsåhär inför en uppgift av dubbel karaktär. Förankringen i det egna kulturarvet ären förutsättning för, och skall inte ses i motsättning till, internationellsolidaritet, förståelse och respekt för andra folk och kulturer. Därför måsteständigt skolans roll och uppgifter prövas i relation till samhällsförändringar.Varje tid måste ge sina svar på frågor om stabilitet och förändring i skolan.Integrationspolitiken avgörs till stor del av invandrarnas möjligheter att lärasig det svenska språket. Därför behövs en förbättrad svenskundervisning, intebara för nyanlända invandrare utan även för dem som kommit till förflera år sedan och som har bristfälliga språkkunskaper. Kvaliteten isvenskundervisningen måste höjas, praktik införas och utbildningen anpassastill olika gruppers behov.Utgångspunkten för en lyckosam integrering är inlemmandet i ett normaltsvenskt liv, inklusive att gå i den sammanhållna svenska skolan. De flestainvandrare förhåller sig positiva till en gemensam skola som mötesplats förolika traditioner, kulturer och religioner och ser att det leder till en bättreintegration. Detta måste också i fortsättningen vara det normala.Om man tar det mångkulturella samhällets existens på allvar, så är det ettfaktum att vissa grupper efterfrågar egna skolor eller sammanhållna klasser,där undervisningen bedrivs på ett annat språk än svenska eller ges på etniskeller religiös grund. Motiveringen är ofta att detta är nödvändigt för att hävdaden egna gruppen i samhället mot mobbning eller identitetslöshet.Skolan bör på olika stadier och i olika typer av utbildning främja studiet avskilda kulturer, deras ömsesidiga inflytande, framtidsutsikter och levnadsvill-kor för att befordra ömsesidig förståelse av skillnaderna mellan dem. Sådanastudier bör bl.a. lägga tillbörlig vikt vid undervisning i främmande språk,civilisationer och kulturarv som medel att främja internationell ochinterkulturell förståelse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om starkare inslag av interkulturell profil i svenska skolor, särskilt imiljonprogramsområden.
mot · GK02Ub236 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns mellan 300.000 och 500.000 människor i Sverigesom saknar funktionell förmåga att läsa och skriva. Dettatrots att den svenska skolan vid en internationell jämförelseligger i täten när det gäller läsundervisningen.Mellan av de barn som börjar skolan, har allvarligasvårigheter att lära sig läsa och skriva. Betydligt fler är lindrigare drabbade.Professor har genom vetenskapliga undersökningarvisat att i de flesta fall där man finner psykiska och emotionella störningarhos barn med dyslexi, har dessa störningar uppkommit som en följd av denedbrytande upplevelserna av att inte klara problemen med läsning ochskrivning i takt med klasskamraterna. Inte sällan leder detta till djupdepression, apati eller till utåtagerande, svårt störande beteenden. Åtskilligaav de så kallade "värstingarna" har just denna bakgrund till sitt beteende.I dagens föränderliga arbetsmarknad får personer med läs- ochskrivsvårigheter ännu svårare att hävda sig. Detta kan leda till att man flyr ini långtidssjukskrivningar eller permanent arbetslöshet.Det finns mycket forskning kring läs- och skrivsvårigheter och detfinns bra fungerande hjälpmedel som t ex bandspelare, talböcker och olikadatorhjälpmedel. Både barn och vuxna kan alltså få god hjälp med sinaproblem. Det viktiga är att problemen upptäcks och redan i förskolankan man upptäcka att ett barn har läs- och skrivsvårigheter. Däremot finnsinte tillräcklig undervisning i de olika lärarutbildningarna. Detta måsteförändras så att skolan kan ta sitt vidgade ansvar för att alla elever skallkunna lära sig läsa och skriva. Dessutom är det viktigt att de som harhandikappet måste få veta vart man skall vända sig för att få de hjälpmedelman behöver. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi.
mot · GK02Ub237 · 1996-10-07 00:00:00 — Teknikens hus i tillkom och har nära 200000 besökare . Verksamheten stöds av kommunernaoch näringslivet i och staten har gått in med 2,8miljoner kronor 1991. Fram tillbudgetpropositionen 1994/95 hade Teknikens hus i ettspeciellt anslag men ingår anslaget i enklumpsumma till för fortbildning m. m., varavflera verksamheter av varierande omfattning och varaktighetfinansieras. Osäkerheten har därför ökat markant i omframtida statsanslag till men för utvecklingslusten ochskaparkraften.Teknikens hus i bedriver ett mycket värdefullt arbete. Betydelsen avatt intressera ungdomar för teknik och tekniska yrken kan knappastöverskattas. Man har mycket väl lyckats med att vidga förståelsen och ökalusten för teknik och verksamheten är ett föredöme för andra liknandeverksamheter i andra delar av landet. Besökssiffrorna bekräftar ju att det inteär frågan om någon liten blygsam verksamhet, utan att den har storomfattning och har nått betydande framgång.För att trygga verksamheten vid Teknikens hus i bör därför verksam-heten få ett specialdestinerat anslag direkt i budgetpropositionen och inte fåsitt statsstöd via anslag för fortbildning m. m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om specialdestinerat statsanslag till Teknikens hus i .