mot · GK02Jo775 · 1996-10-07 00:00:00 — har i flera internationella konventioner ochåtaganden, bl.a. Helsingforskonventionen (HELCOM),ochRonnebykonferensen/Östersjödeklarationen förbundit sig attmedverka till kraftiga reduktioner av föroreningen av havet.Vår nationella målsättning är enligt riksdagsbeslut att transporten av kväveoch fosfor från landbaserade källor till haven skall minskas med 50 procentunder tidsperioden 1985-1995.För att minska markläckaget till vattendrag från jordbruksmark harlantbruket ålagts ett antal krav som också genomförts. Trotsdetta kan inte de västskånska vattendragsförbunden skönja någon säkerställdminskning av kvävetransporterna till havet. De variationer som kan utläsas istatistiken är huvudsakligen avhängiga av nederbördsmängderna.Anläggning av våtmarkeroch skyddszoner för attuppnå kvävemåletTvå metoder som förts fram somkostnadseffektiva är dels anläggningar av olika typer avvåtmarker och dammar och dels skyddszoner längsvattendragen, där marken inte gödslas eller bearbetas.Genom vattendragsorganisationernas mångåriga arbete ivästra och de utredningar och analyser som utförts, harman kommit till slutsatsen att anläggning av dammar,våtmarker och skyddszoner är de mest attraktiva ochkostnadseffektiva åtgärderna.VåtmarkerkostnadseffektivakvävefällorKostnaden för att anlägga våtmarker och småvatten är lägreper reducerat kg kväve och fosfor än i ett konventionelltreningsverk. Därför bör kommunerna ges möjligheten attsjälva välja den mest kostnadseffektiva metoden. Omkommunen således finner att kvävereduktion i en våtmark ärbilligare än att bygga ett nytt reningsverk för att eliminera enviss mängd kväve, så skall de ha möjligheten att anlägga envåtmark i stället för att av åläggas byggareningsverk.Västskånskavattenavrinningsområdenaskiljer sig från övrigaSverigesDe västskånska vattenavrinningsområdena har fleraegenskaper som skiljer sig från större delen av övrigaSveriges vattendrag och som gör dem lämpliga för denna typav närsaltreducerande åtgärder. Bland dessa kan nämnas:- Hög nitratbelastning - ger hög denitrifikationspotential.- Milt klimat och mellan tjälad mark och sådd resp skörd.- Mycket hög andel utdikade sjöar och våtmarker. Endast avursprunglig vattenhållande kapacitet återstår.- Vattnets väg till havet är kort.- Det är generellt billigt att åtgärda föroreningar där de är stora.Erfarenheter från DanmarkI , som kan ses som ett föredöme på detta områdeoch vars förhållanden liknar de västskånska, har man sedan1989 haft ett statligt program med nationella medel på /år för "naturgenopretning",d.v.s. återupprättande av förstörd natur. avdessa medel har gått till just våtmarker och dammar.Andra fördelar medvåtmarker och skyddszoner- Ökad vattenmagasinerande förmåga i landskapet.- Ökad biologisk mångfald.- Värde för friluftslivet.- Bättre tillgång på vatten för bevattning.- Recirkulering av närsalter.Kostnadsberäkning föråtgärder för att nå enhalvering av kväve till havEn sammanställning av de västskånskavattendragsförbundens åtgärdsprogram för att uppnåriksdagens reduktionsmål på enligt ovan ochkostnaderna för dessa ger en kostnadsbild på totalt mellan enhalv och fördelad . Detta ärkostnader som ligger utanför vattendragsorganisationernasoch kommunernas förmåga att ensamma bära. En betydandemedfinansiering från statens sida är nödvändig för att kunnagenomföra dessa åtgärdsprogram.Förenkla regelverkenDet är viktigt att miljöstöden verkligen används där de görstörst nytta ur miljösynpunkt. Det är tveksamt om såverkligen är fallet , då man betraktar regelverket förmiljö- och kulturstöd under innevarande år. Reglerna för hurmiljöstödet får användas för anläggande av våtmarker ochsmådammar är inte ändamålsenliga.Således får exempelvis inte stöd utbetalas om småvatten anläggs påbetesmark. Ej heller får vattnet användas för bevattning och dammvall får ejanläggas. betonar inte tillräckligt värdet av kvävereduktion isin i övrigt positiva syn på våtmarker och småvatten. Medel utgår inte föranläggningskostnaden av en våtmark, utan endast som en årligmarkintrångsersättning i 20 år.Reglerna måste ändras så att de blir mera ändamålsenliga och blir ettpositivt incitament för markägaren att anlägga och medfinansiera våtmarkeroch småvatten. Anläggning på betesmark måste vara väl så effektiv ochattraktiv som en anläggning på annan mark ur kvävereduktionssynpunkt.Försiktig bevattning från ett småvatten kan knappast utgöra någon nackdel,eftersom näringsämnena på så sätt återförs till grödan. Dessutom måstereglerna ändras så att hjälp till anläggningskostnaden kan utgå.Många av dessa regler utgår från EU, vilka bör arbeta aktivt för attändra.EU:s miljöstödInom ramen för vad regeringen ansett att bör utnyttjaav EU:s miljöstöd, har enligt uppgift frånJordbruksdepartementet ca av totalt ca1 avsatts för anläggande av våtmarker.Endast en mindre del av dessa medel för våtmarker ärdestinerade till Skåne.Av de medel för miljöstöd i jordbruket som har förhandlat sig till iEU om totalt , utnyttjas hittilldags endast cirka hälften.Denna andel måste ökas.En bättre samordning mellan och Miljödeparte-mentet hade möjligen inneburit en effektivare användning av de tyvärrbegränsade miljöstödsmedel som vi tar hem från EU. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att regler avseende anläggning av våtmarkeroch av småvatten får en ändamålsenligare utformning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att inom EU arbeta för ändrade regler vad avservåtmarker,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet att medfinansiera anläggande av våtmarker ochsmåvatten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna bör få möjlighet att anlägga våtmarker i ställetför att bygga reningsverk.