mot · GJ02Fi109 · 1996-06-19 00:00:00 — Företagande är en undantagsverksamhetsnarare än en huvudsak.Sverige har också en facklig organisationsgrad som tillhör de högsta ivärlden. av alla anställda är fackligt anslutna. Att den fackligamakten är utomordentligt stor är emellertid inte bara en följd av den högaorganisationsgraden. Till de fackliga organisationerna har också knutitsrättigheten att sluta avtal som i flertalet andra länder tillerkänns de enskildamedarbetarna personligen.Den balans mellan de organiserade löntagar- och arbetsgivarintressena somen dynamisk arbetsmarknad kan dra nytta av existerar dessutom knappast iSverige. Till stor del sammanhänger detta med att socialdemokrater ochfackliga organisationer växelvis nyttjat fackliga och politiska metoder för attfrämja en av mera allmänna orsaker önskad maktförskjutning i samhället.De sammantagna effekterna av de förhållanden vi här har redovisat ärdjupgående och allvarliga. Massarbetslösheten har vi redan pekat på. Densvaga tillväxten är en annan. Den svenska ekonomin växer avsevärtlångsammare än vad som skulle vara möjligt. Resultatet syns tydligt i form avett mer begränsat löneökningsutrymme och i knappare resurser för t.ex.utbildning och vård.Skall jobben bli fler och välståndet högre, räcker det enligt vår mening intemed marginella justeringar av skattesatser eller lagparagrafer. Det behövs enmer fundamental förändring bort från det kollektiva till förmån för detindividuella, från det stationära till det rörliga, från det historisktbevakandeoch fördelande till det framåtriktade och skapande.Härtill kommer dessvärre regeringens beklagansvärda besked att denöverväger en avveckling av kärnkraften. Hur någon regering med denarbetslöshet lider av kan tänka sig att göra strömtillförselndyrare är för oss obegripligt.Utgångspunkter för en politik för flerriktiga arbetenSveriges moderna arbetsmarknadshistoria är berättelsen omhur den offentliga verksamheten tillåtits expandera påtillväxtens och företagandets bekostnad. Följande uppgifterillustrerar hur tillkomsten av nya jobb de senaste 25 årenuteslutande skett inom den skattefinansierade delen avekonomin.Tabell 5.1 Tillkomsten av nya arbetstillfällen 1970-1995Den offentliga sektorns starka tillväxt förklarar nästan heltden till synes fördelaktiga sysselsättningsutveckling Sverigei en internationell jämförelse länge kunnat uppvisa. Densvenska politiken har emellertid nu kommit till vägs ände. Enfördröjd arbetslöshetskris slår igenom med full kraft.Ingenting talar heller för att den tidigare expansionen inomden offentliga sektorn någonsin skall kunna återupptas. Denoffentliga verksamheten har passerat sitt maximum.De nya arbeten som behövs om arbetslösheten skall kunna pressas tillbakamåste komma i företagen. Det kräver i sin tur en företagsexpansion somsannolikt är kraftigare än vad klarat sedan industrialismensgenombrott. Det understryker att arbetslöshetsproblem inte kommeratt kunna lösas med detaljförändringar, utbildningsinsatser eller AMS-program. Inte heller kan hoppet sättas till en allmänt högre tillväxt. Snararehandlar det om ett mer grundläggande skifte som med utgångspunkt i den nyaarbetsmarknad vi tidigare diskuterat främjar varje människas växt ochskaparförmåga. Företagandet måste nu sättas främst på dagordningen.Det företagande som måste växa är av alla slag. Tjänsteföretagen behöverbli fler, men också industrin. Ingenting säger att den förhållandevis lillaindustrisektor har behöver vara för alltid given. Redan om deföretag som finns kan stimuleras att växa sig större innebär detta ettviktigt bidrag till bekämpandet av arbetslösheten.Även om de mindre företagen sannolikt har en särskild expansions-möjlighet skall dessa inte sättas i motsats till de större. Storföretagenstillväxtär tvärtom ofta en förutsättning för att mindre och medelstora företag skallutvecklas.Avgörande är under alla omständigheter att en hård och korrekt konkurrensfrämjas. Det ger den konkurrenskraft som är de nya jobbens förutsättning.Den form varigenom människors intresse av att arbeta fått komma tilluttryck är i traditionellt anställningen. Företagandet har politisktintesetts som någon angelägen livsform. Att bli företagare har av flertaletmänniskor upplevts både som onaturligt och svårt. I en internationelljämförelse är också antalet företag och företagare i litet.Det kommer inte att vara möjligt att på allvar vända arbetslöshets-situationen med mindre än att företag och företagande görs till en minst likaangelägen form för arbete som anställningen. Anställningen kommer i sin turatt behöva bli mindre stationär, och mer variationsrik, till följd av den meraföränderliga arbetsmarknaden.Det är ur insikten om dessa förhållanden som en politik för fler jobb måsteformas. Den ställer varje enskild människas möjligheter att utvecklas icentrum och ser företagsamhet och föränderlighet som de avgörandeverktygen för att göra den personliga utvecklingen möjlig.Ett mål med betydelseRegeringen föreslår i propositionen att skall ställasig bakom målet att halvera den öppna arbetslösheten . Begränsningen till den öppnaarbetslösheten gör detta till ett skenmål. Med statistiskamanipulationer och politiska beslut skulle man till och medhelt kunna avskaffa den öppna arbetslösheten. Det var deforna sätt att beskriva sin arbetsmarknad.Skall riksdag ta ställning till ett politiskt mål när det gäller attbekämpa arbetslösheten, måste detta utgå från den verkliga arbetslöshetenoch avse åtgärder som skapar förutsättningar för riktiga jobb i dagens ochmorgondagens företag. Det är endast så de arbetslösa kan känna verkligtrygghet och tillfredsställelse och de höga kostnaderna för arbetslöshetensjunka.Vi föreslår därför att istället ställer sig bakom ett mål sominnebär att villkoren för arbete och företagande skall förbättras så att denverkliga arbetslösheten sjunker väsentligt mer än vad som motsvaras av enhalvering av den öppna arbetslösheten till år 2000.Våra förslagI den moderata partimotionen 1995/96:A49 har vi redovisaten politik som genom en förnyelse av ekonomiskapar goda förutsättningar för företagande, expansion ochnya jobb. Våra förslag, som återfinns mera detaljerat imotionen, är följande:- Statens finanser måste vara i god ordning för att räntorna skall sjunka ochinflationen vara låg. Statsbudgeten måste snabbare bringas i balans än vadsom nu sker. Det bör ske genom ekonomisk tillväxt och besparingar på deoffentliga utgifterna- En flexibel lönebildning är nödvändig. Regeringen bör underlätta föraktörerna på arbetsmarknaden att förnya lönesättningen så att den främjarden enskildes utveckling och tillkomsten av fler jobb.- Internationella föredömen skall tas tillvara. Studier av framgångsrikaförändringar i andra länder bör redovisas för under de närmastetvå åren.Företagen måste ha ekonomiska möjligheter att växa om deskall kunna anställa flera. Skatten på arbete och kunskap,skatten på kapitalbildning och skatten på företagande måstesänkas i en sammanhållen strategi.- Den s.k. värnskatten bör avvecklas. Därmed sänks marginalskatten till ca50 procent- Egenavgiften till sjukförsäkringen sänks med en procentenhet. Denbeslutade höjningen 1997 och 1998 undanröjs- Socialavgifter bör så långt möjligt relateras till utgående förmåner.Därmed sänks den totala skattekilen- Den allmänna löneavgiften på avvecklas- Kommunalskatterna bör sänkas med åtminstone till 1999- De försämrade betalningsreglerna för mervärdesskatt måste undanröjas- Dubbelbeskattningen bör avvecklas- En särskild skattereduktion på för vissa hushållstjänster införsför att snabbt stimulera tillkomsten av nya jobb- Det måste bli enklare att starta företag. Det kan ske genom att den som villstarta företag gör en enkel anmälan och i retur får bl.a. skattsedel förföretagande- Spärreglerna för fåmansbolag bör förenklas redan vid det kommandeårsskiftet- Riskkapitalavdraget bör förbättras, bl.a. genom en förlängning i tre årutöver vad som gäller, avveckling av diskriminerande inslag och höjdbeloppsgräns- Uppfinnare och innovatörer skall ha rätt att ta upp inkomster av royaltysom kapitalinkomst- Rätt införs till nuvärdeavskrivning av investeringar i maskiner ochinventarier- Mervärdesskatten måste reformeras bl.a. genom att tjänster till hushållenundantas. bör i EU utverka möjlighet att göra detta- Energiskatten måste sänkas. Dagens energiskatter riskerar att leda tilldirekta företagsnedläggelser- Beskattningen av tjänstebilar sänks. Det skulle ge omedelbara positivaeffekter för den svenska bilindustrin- Kommunerna bör åläggas att upphandla i konkurrens. En kommunalkonkurrensrevision införs- Krånglet för företagen måste reduceras. All statistisk uppgiftsskyldighet,med vissa oundgängliga undantag, bör ställas in under två år- En statlig avregleringsdelegation inrättas, bl.a. för att kontinuerligt prövaändamålsenligheten i regler riktade mot företagandet- Statens skatteförmånsrätt vid konkurser bör avvecklas för att underlättanytt företagande- Systemet med löneförmånsrätt och lönegaranti bör förenklas- Privatiseringen av statliga företag bör återupptas. och börhärvid ges förtur.En långtgående liberalisering av arbetsmarknaden är ettviktigt inslag i en politik för större rörlighet och fler jobb.Den bör inledas omedelbart.- Den arbetsrättsliga lagstiftningen måste förenklas kraftigt. En nyarbetsrättslig lagstiftning, med endast ett begränsat antal grundläggandestadganden om villkoren på arbetsmarknaden, bör införas den 1 januari1999- Lagen om anställningsskydd (LAS) bör sättas ur kraft för nyanställningarfrån och som åtgår för att förbereda entotal förenkling av arbetsrätten- De delar av en enklare arbetsrätt som infördes under den förra regeringenbör återintroduceras- Arbetsdomstolen bör avvecklas som en del av en större reformering avarbetsrätten- För att minska svårigheterna för den äldre arbetskraften att få arbete börmöjligheter öppnas att träffa avtal om kortare uppsägningstid- bör i EU verka för återhållsamhet ifråga om arbetsrätten. Enotidsenlig nationell arbetsrätt får inte upphöjas till europanivå.Kunskap blir allt viktigare för både konkurrenskraften ochden sociala rörligheten.- En nationell skolpeng bör införas. Det främjar valfrihet, konkurrens ochkvalitet- Den kvalificerade eftergymnasiala utbildningen bör byggas ut till 20 000platser. Utbyggnaden bör ske tillsammans med företagen- Insatser bör göras för att främja kvaliteten i den högre utbildningen somgrund för en kommande utbyggnad- En bred analys bör göras för att utröna företagens behov av väl utbildademedarbetare. En kunskaps- och företagsexpansion kan därigenomgenomföras på ett ömsesidigt stödjande sätt- Personliga utbildningskonton för den enskildes kontinuerliga lärande börbyggas upp av den enskilde och arbetsgivaren gemensamt- En bred process med universitet, högskolor och företag bör initieras för attsöka definiera områden där genom forskning skulle ha särskiltgoda möjligheter att hävda en plats i den internationella frontlinjen- En databas om forskning för att underlätta teknikspridning till bl.a.småföretag bör byggas upp.Arbetsmarknadspolitiken skall vara stram och bidra till attarbetsmarknaden fungerar väl.- En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör införas den 1januari 1997. Ersättningperioden bör begränsas till 300 dagar- Sociala ersättningars, skatters och inkomstrelaterade avgifters inverkan pålönebildning och arbetslöshet bör utvärderas och redovisas senasthösten 1997- Arbetsmarknadspolitiken bör koncentrera insatserna till unga ochlångtidsarbetslösa.- Ett brett lärlingsprogram bör introduceras för att underlätta ungasintroduktion i företagen- För dem som är eller riskerar bli arbetslösa bör ettsamarbete utvecklas med företagen. Syftet skall vara att erbjuda möjlighettill i vart fall temporärt arbete- Arbetsförmedlingen bör vara fri. Återstående hinder för privatarbetsförmedling bör avvecklas.Lantbruket är en viktig del av ekonomin.- bör öka utnyttjandet av EU:s miljöprogram för jordbruket. Detsvenska lantbruket kan därmed bli mer konkurrenskraftigt- Stödet till vallodling bör utökas inom miljöstödet- Reglerna för miljöersättningen måste förenklas- En utvärdering bör göras av vilka effekter ett investeringsstöd tillanimalieproduktionen kan få för jobben.Insatser behöver göras för att förbättra möjligheterna förolika delar av arbetsmarknaden att fungera väl.- Arbetslösheten bland invandrare bekämpas bäst genom ökad mångfald ochavreglering. Utbildning, i synnerhet i svenska, är betydelsefull och bör geshögsta prioritet- En distansutbildningsorganisation bör introduceras för inland.Goda utbildningsmöjligheter ökar attraktionskraften för företags-etableringar- En ny ordning för anslag till särskilda regionala investeringar behöverinföras för att öka effektiviteten. Länsstyrelserna bör härvid ges enhuvudroll- Ett program för att främja kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden börutvecklas. En upplösning av dagens offentliga monopol bör utgöra etthuvudinslag i ett sådant program- Rehabilitering bör i första hand ske i företagen. Ett konkret system för attmöjliggöra detta måste presenteras- verksamhet, liksom lönebidragens ändamålsenlighet, bör bliföremål för en extern utvärdering.Ett program för fler riktiga jobb måste genomföras snabbtoch med stor målmedvetenhet.- Regeringen måste noga följa hur programmet fungerar och rapporteraresultaten till . Beredskap måste finnas framför allt för ytterligareskattesänkningar.Följande åtgärder föreslår vi skall genomföras redan frånden i år:- Undantag för lagen om anställningsskydd (LAS) för nyanställningar- Återintroduktion av den enklare arbetsrätt som gällde till den 31 december1994- Skattereduktion för vissa hushållstjänster- Rätt till nuvärdeavskrivning av investeringar i maskiner och inventarier- Bättre betalningsregler för mervärdesskatt- Energiskattehöjningarna som genomförts och beslutats under åretundanröjs- Frihet för privat arbetsförmedling.Sverige kan växa, men bara om människor och företag tillåtsväxa. Vårt program för fler jobb är ett bidrag till att göradetta möjligt.Budgeteffekter ochfinansieringenDet moderata budgetalternativetI motion 1995/96:Fi78 har det samlade moderata alternativettill regeringens ekonomiska politik beskrivits utförligt. Detsyftar bland annat till starkare statsfinanser genom minskadeoffentliga utgifter som också skapar utrymme för sänktaskatter på främst arbete och kapitalbildning.Vår politik innebär långsiktiga utgiftsminskningar som 1999 uppgår till65,utöver vad regeringen föreslår. Besparingarna harutformats med utgångspunkt i vår principiella inställning till statensgrundläggande uppgifter. Det innebär exempelvis att vi avvisar regeringensförslag om besparingar för handikappade och för dem som uppbär barn- ochänkepension. Dessa utgifter är en del av den grundläggande uppgiften att geett gemensamt stöd till dem som verkligen behöver det. Besparingar måste iförsta hand inriktas på att minska antalet medborgare i olika offentligatransfereringssystem genom exempelvis successivt höjd ålder för fulloffentlig pension. Dessutom minskar behovet av bidrag för vanliga hushållgenom rejält sänkt skatt. Därmed blir det möjligt att sänka ersättningsnivåeroch införa större självrisker i offentliga försäkringar. Därutöver kommerprivatiseringar och ränteeffekter. Det skapar utrymme för fullt finansieradeskattesänkningar som uppgår till sammanlagt 1999samtidigt som budgetsaldot förbättras.Sammantaget leder våra förslag till budgetförstärkningar på 9,2, 11,8respektive för de kommande tre budgetåren i förhållandetill regeringens förslag.TabellDe utgiftsminskningar vi föreslog för de kommande trebudgetåren i motion 1995/96:Fi78 medförde att det statligautgiftstaket kunde bestämmas till belopp som är imotsvarande mån lägre. Vi avvisade vidare de s.k.budgeteringsmarginaler regeringen föreslog. Därmed tvingasregeringen gå tillbaka till med förslag till åtgärder,om de bedömda utgifterna skulle komma att överskridas.Budgetdisciplinen blir hårdare somskattesänkningar och utgiftsökningar måste finansieras fulltut. beslöt emellertid att avslå våraförslag om utgiftstak för perioden 1997-99.I det föregående har vi redovisat den politik för nya, riktiga jobb somförelades i motion 1995/96:A49 sedan regeringen brutit utfästelsenom en proposition. Bland våra förslag finns vissa skattesänkningar som äravsedda att träda i kraft . Finansieringen av dessa ochav de förslag som följer av våra ställningstaganden till proposition1995/96:222 redovisas i tabell 6.3. I övrigt finansieras våra förslag genom deutgiftsminskningar som förordades i motion 1995/96:Fi78. Det bör noteras attneddragningen av statsbidrag till kommunerna till övervägande del är en följdav att våra förslag i övrigt leder till minskade kostnader för kommunerna ochtill större bas för uttag av inkomstskatt. I övrigt är de en följd avvåra förslag om en omfattande avreglering av den kommunala verksamheten.Det finns ingen regel i den nya budgetprocessen som hindrar attnu besluta sänka utgiftstaket för de kommande tre budgetåren. Vi föreslårmot denna bakgrund att det statliga utgiftstaket bestäms till 670 miljarderkronor , 1998 och 1999. Detär en sänkning av utgiftstaket med 53, 68 respektive 94 miljarder kronorjämfört med beslut för de tre åren.I enlighet med vad som gäller för den nya budgetprocessen redovisade vi imotion 1995/96:Fi78 en preliminär fördelning av de statliga utgifterna perutgiftsområde. kommer vi liksom regeringen att redovisa utgifternasfördelning per anslagspost inom respektive utgiftsområde utifrån vårt förslagtill utgiftstak för de kommande tre åren. Därmed skapas utrymme för deskattesänkningar vi föreslagit i vårt budgetalternativ.I tabell 6.2 redovisas vår preliminära fördelning av utgifterna inomutgiftstaket på utgiftsområden.Tabell 6.2 Moderata förslag till utgiftsramar 1997-1999Miljoner kronor, löpande priser (schablonmässig uppräkningmed för resp. 1999)Angivna förändringar är i relation till regeringens förslag tillutgiftsramarTabellFinansiering av åtgärder utöverbudgetalternativetI tabell 6.3 redovisas de statsfinansiella effekterna av deförslag i motion 1995/96:A49 som inte återfinns i vårtbudgetalternativ som det redovisas i motion 1995/96:Fi78samt av våra ställningstaganden till förslagen i proposition1995/96:222.Återgången till tidigare regler för uppbörd av moms medför en engångs-försvagning av statsfinanserna som motsvarar den likviditetsindragning somskulle drabba näringslivet. Sammantaget rör det sig, efter justeringar av detursprungliga beslutet, om en engångseffekt på och envaraktig effekt på statsbudgeten på cirka 0,4 miljarder kronor.Förslaget om nuvärdeavskrivning av maskiner och inventarier innebär entidigareläggning av de avskrivningar som annars normalt skulle skett underen period av 3 till . Genom att omedelbar avskrivning endast medges fördet diskonterade nuvärdet av dessa avskrivningar uppkommer ingen varaktigstatsfinansiell effekt. Tidigareläggningen av avskrivningar medför emellertiden periodiseringseffekt så att statsinkomsterna blir mindre efterinförandet för att därefter bli lika mycket större än utan nuvärdeavskrivning.Något varaktigt skattebortfall eller någon varaktig ränteeffekt uppkommersåledes inte. Den tillfälliga periodiseringseffekten täcks, liksom engångs-effekten av ändrade momsregler, genom de privatiseringar vi förordar.Skattereduktionen på vissa hushållstjänster bedöms inte ge någon negativeffekt på statens inkomster, då intäkterna från denna sektor ärmarginella och en skattereduktion bidrar till att överföra tjänster som idagsäljs svart och obeskattade till den beskattade och vita marknaden.Vidare förordas att stämpelskatten reduceras tillfälligt, att försäljnings-skatten på bilar slopas och att beskattningen av tjänstebilar sänks i enlighetmed regeringens förslag.Finansieringen av förslagen sker genom höjd tobaksskatt, ianspråktagandeav den tidigare gjorda reservationen för skattesänkningar avseende företagoch därutöver genom inleverans från på sammantaget 2,8 miljarderkronor, vilket motsvarar bortfallet av stämpelskatt 1996 och 1997. Därmedtas ungefär hälften av det belopp som regeringen föreslår i anspråk för ettändamål som har nära beröring med verksamhet. Vad som i övrigtkan erhållas vid en avveckling av bör användas för att nedbringabudgetunderskottet och statsskulden.Tabell HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad som anförts i motionengodkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken,2. att godkänner vad i motionen anförts om målet attvillkoren för arbete och företagande skall förbättras så att den verkligaarbetslösheten sjunker väsentligt mer än vad som motsvaras av enhalvering av den öppna arbetslösheten ,3. att i enlighet med vad som anförts i motionen beslutargodkänna utgiftstaken för ,4. att beslutar godkänna den preliminära fördelningen avutgifterna per utgiftsområde i enlighet med vad som anförts imotionen.