mot · GK02Ub411 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk forskning i frontlinjen Motionen delad mellan flera utskottInnehåll1 SammanfattningForskningens viktigaste uppgift är att bidra till en kontinuerligkunskapsutveckling och skapa förutsättningar för vetenskapen att nåkunskapens frontlinjer. Framgångsrik forskning kräver kreativa miljöer,självständighet, nätverk och en tillräckligt stor "kritisk massa".Internationellt forskningssamarbete är viktigt och måste främjas. InomEU bör verka för en kontinuerlig utvärdering av detforskningspolitiska programmet. Betydelsen av åtgärder för attforskningsresultat skall komma till användning inom industrier ochföretag betonas.Sverige tillhör de länder som legat långt framme när detgäller forskningspolitiska satsningar. Den snabba kunskapsutvecklingen ochökad betydelse av kunskap och kompetens gör regeringens minskning avforskningsanslagen med och hoten mot defristående forskningsstiftelserna mycket allvarliga. Neddragningarna inomhögskolornas forskning avvisas, liksom ingreppen i de fria forsknings-stiftelsernas självständighet.I motionen framhålls att förutsättningarna för internationellt slagkraftigforskning blir bättre om resurserna hålls samman. Att sörja för den breda ochmest avancerade forskningen är en huvuduppgift för universiteten ochspecialhögskolorna. De mindre och medelstora högskolorna har ett särskiltansvar för att dra nytta av och vidareutveckla den lokala regionalanäringsstrukturen. De moderata förslagen innebär, mer än regeringensförslag, goda förutsättningar för mer forskning vid såväl universitet somhögskolor.2 InledningEn stark och fri forskning är i kombination med ett gynnsamtföretagsklimat av grundläggande betydelse för ett modernt välfärdslandskonkurrensförmåga och utveckling. Är inte de svenska villkoren, i ettglobalt perspektiv, goda flyttar företag och kompetens ut ur landet. Godforskning och utveckling stärker vår konkurrenskraft. Viktigaförutsättningar för en forskning som präglas av internationellkonkurrenskraft, bredd i valet av forskningsområden och djup igenomförandet av valda forskningsuppgifter är medborgarnasutbildnings- och kompetensnivå och frihet för forskarna att själva istörsta möjliga utsträckning besluta om mål och medel för forskningen.Lika viktiga är oberoende forskningsinstitutioner, nära kontakter mellanhögskola och näringsliv, ett bra företagsklimat samt ett flertal avvarandra oberoende forskningsfinansiärer.God forskning kräver flexibilitet, frihet och sund konkurrens. I ettmonolitiskt och genompolitiserat samhälle finns inte dessa förutsättningar,vilket också leder till stagnation och utarmning av kunskap och kompetens.De fristående forskningsstiftelserna och stiftelsehögskolorna, skapadeunder den borgerliga regeringen, har på ett framgångsrikt sätt satsat på församhället viktig strategisk forskning. Utöver en nydanande forskning har nyaforskarskolor startats inom angelägna områden som t.ex. biomedicin.Med detta som bakgrund är det högst oroande att ta del av regeringensforskningspolitiska proposition. Förslagen andas kortsynthet och byråkratiskcentralism, forskningen skall styras och regleras. Anslagen till forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor minskar med mer än 500miljoner. Forskningsråden får vidkännas en neddragning om 400 miljoner,vilket tillsammans är en enorm nedrustning av svensk forskning.Regeringens neddragning av anslagen till forskningsråden drabbar särskiltdet medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdet, trots attdet är just inom dessa områden som har en stor utvecklings-möjlighet. Utöver detta har regeringen kraftigt minskat anslagen till dentillämpade forskningen, bland annat till . Detta går stick i stäv medden forskningspolitik som efterfrågas av stora delar av näringslivet.Regeringen aviserar även allvarliga ingrepp i de fristående forsknings-stiftelsernas självständighet. Stiftelsernas pengar intecknas för att ersättastatliga anslag och härigenom maskera besparingarna. Angreppet motstiftelserna visar att regeringen inte tvekar att göra avkall på viktigarättsligaprinciper.Vi moderater anser att forskningen har mycket stor betydelse såväl för attvärna grunden för ett öppet dynamiskt samhälle som för att främja framåt-skridandet i när kunskaper blivit ett allt viktigare konkurrensmedel.Bara genom att ligga i den absoluta forskningsfronten på viktiga områdenkan intressen främjas.Regeringens ambitioner att ta ifrån de fria forskningsstiftelserna derassjälvständighet vittnar dessutom om nonchalans inför viktiga rättsprinciper.3 BakgrundI har traditionsenligt forskning bedrivits som offentligtfinansierad forskning vid högskolor och universitet och som forskningoch utveckling inom näringslivet. I industriforskningsinstituten haroffentliga och privata medel samsats. Historiskt har det funnits ensamstämmighet mellan de politiska partierna kring en kontinuerligutbyggnad av den statligt finansierade forskningen.Under 1950- och 1960-talen genomgick den högre utbildningen en kraftigexpansion. I samband med detta uppstod en debatt om den högreutbildningens innehåll och former, om vem som skulle ha makten över forsk-ningen och om en breddad insyn i de organ som fördelade forskningsmedlen.I spåren av energikrisen väcktes diskussioner om forskarnasansvar för effekterna av den forskning de bedriver och om hur regeringenoch skall förhålla sig till den forskning som faktiskt bedrivs.En ledande princip för den svenska forskningspolitiken under 1970- och1980-talen var den sammanhållna högskoleorganisationen. I denna skulleden offentligt finansierade forskningen, såväl den som är motiverad avsamhällsintressen (s.k. sektoriell forskning) som den som är inom-vetenskapligt motiverad, i allt väsentligt genomföras inom samma organisa-toriska ram som den högre utbildningen. I idealfallet skulle forskningenskötas av samma personer som skötte grund- och forskarutbildning.Fakultetsprogrammen som infördes innebar att fakulteternas verk-samhet skulle regleras mer i detalj. Denna uppgift visade sig dockogenomförbar. I den fjärde forskningspolitiska propositionen (prop.1989/90:90) föreslogs därför i stället styrning genom ett system medlångsiktiga planeringsperspektiv för högskolan och finansieringsorganen.Systemet skulle löpa i cykler och införas /94.Efter sitt tillträde inledde den borgerliga regeringen ett målinriktat arbeteför att höja kvaliteten, öka antalet högskole- och forskarstuderande, ökalärosätenas frihet, minska centralstyrningen och tillförsäkra forskningen nyafinansieringskällor.Konkret tog sig detta uttryck i att vissa av UHÄ:s uppgifter fördes till ettnytt kvalitetsgranskande organ, . Självbestämmandet ökadesgenom att högskolorna själva fick besluta om antalet professurer och derasinriktning och dessutom själva tillsätta tjänsterna.Vad gäller forskningens finansiering så innebar den borgerliga regeringensinförande av ett antal fristående forskningsstiftelser en avgörande förändring.För det första gav stiftelserna ett signifikant ekonomiskt tillskott till svenskforskning. För det andra innebar deras tillkomst att en betydande del avforskningsfinansieringen lades vid sidan av den politiskt styrdamedelstilldelningen. Genom stiftelserna försäkrades forskarvärlden om ettantal långsiktigt stabila finansiärer som stod fria från politisk styrning ochsom tog sin utgångspunkt i forskningens långsiktiga behov i stället för ikortsiktiga politiska beslut. Den absolut mest högkvalitativa forskningenskulle ges företräde. Skapandet av starka fristående aktörer bidrar till attbredda ansvaret för svensk forskning och minska centralstyrning ochpolitisering.De fristående forskningsstiftelserna kritiserades och motarbetades av densocialdemokratiska oppositionen som dels ifrågasatte avvecklingen avlöntagarfonderna, dels föredrog, och föredrar, en i hög grad centralistisk ochpolitiskt styrd forskning.4 Dagens forskningspolitiska klimatDen forskningspolitik som fastställs av tjänar två syften. Detförsta är att på en nationell och övergripande nivå sammanfatta ochklargöra de prioriteringar och satsningar som staten anser vara av vikt föratt skapa och bedriva en högkvalitativ forskning. Forskningspolitiken kanhärigenom indirekt påverka agerandet hos olika nationella ochinternationella forskningsaktörer inom akademi, näringsliv och samhälle.Det andra syftet är att mer i detalj redovisa hur staten avser att agera i sinroll som forskningsfinansiär och genom universitet, högskolor etc bedrivaforskning. Här bör forskningspolitiken ange riktlinjer och prioriteter, inte idetalj styra vem som skall göra vad. Kompetensen att väljaforskningsområden, avdela resurser etc finns främst inom forskarvärlden ochbland avnämarna, inte bland politiker.Vi lever i en snabbt föränderlig värld. Kunskap som tidigare tog fleradecennier att förnya kan omsättas . Detta ställer enormakrav på individer och organisationer. Dessutom lever vi i en global ekonomidär idéer, forskningsrön, produkter, metoder och kapital blixtsnabbttransporteras över hela världen. Detta leder till en alltmer sammansatt världmed stora möjligheter, men också med svåra utmaningar. För många av deproblem som vi upplever, t.ex. arbetslöshet, bristande hälsa och en pressadmiljö, står största hoppet om lösningar att finna inom vetenskapen ochforskningen.Nya realiteter påverkar det svenska näringslivet. Nya arbetsformer, nyatekniker, nya metoder, avståndens minskade betydelse, allt kräver anpassningoch blick för nya lösningar. Mer och bättre forskning och utveckling är föralltfler företag nyckeln till framgång och en bättre konkurrenssituation.Det internationella forskningssamarbetet är såväl ett resultat av som enförutsättning för samhällets förändring. deltagande i olikainternationella samarbeten är av största vikt för svensk forsknings framgång.Lika viktigt är att övriga länder värdesätter det arbete som bedrivs i Sverige.Detta kräver ett målmedvetet kvalitetsarbete.Den socialdemokratiska regeringen har alltsedan sitt tillträde bedrivit enforsknings- och utbildningspolitik som i mycket ringa omfattning tagithänsyn till dessa förändringar och nya förutsättningar. Socialdemokraternahar av ideologiska skäl ersatt en framåtsyftande förnyelsepolitik medåterställare och byråkratisk centralism. Ökad centralstyrning, minskad frihetoch färre valmöjligheter kännetecknar regeringens politik. Även iekonomiskt hänseende visar regeringen sin brist på intresse för forskningen.Anslagen till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolorminskar med drygt 500 miljoner. För forskningsråd, institut m.m. ärbesparingen nästan lika stor (400 miljoner) vilket motsvarar en minskning ianslagen med . Regeringen påstår sig vilja kompenseradetta med stiftelsemedel. Förutom att det är principiellt felaktigt, kvarstårefter detta en minskning i forskningsanslagen på runt 600 miljoner.För oss moderater är forskningen och dess villkor ett viktigt område. Vianser att kunskap och forskning tillhör de främsta verktygen för att utvecklasamhället. Under den förra borgerliga regeringens tid genomfördes ett antalgenomgripande förändringar för att stärka forskningen i . Centralt ireformarbetet var insikten om den fria forskningens betydelse och en tilltrotill forskarnas förmåga och vilja att stödja utveckling genom enforskning av högsta internationella klass. Forskningens avgörande betydelseför näringslivets utveckling är ett annat viktigt perspektiv. Om forskningensresultat skall kunna utvecklas till nya tjänster och produkter krävs emellertidockså en politik som är positiv till nyföretagande, kompetensutveckling,finansiell frihet och internationell samverkan.Vår forskningspolitik kännetecknas, till skillnad från regeringens, av entydlig insikt om politikens begränsningar. Ett samhälle med fåforskningsfinansiärer, en huvudman för den högre utbildningen, centraladirektiv om vilka perspektiv som skall gälla för forskningen etc. leder tillrigiditet och stagnation. God forskning kräver "öppna spelutrymmen",alternativ, valfrihet och många sam- och motverkande aktörer. I den kreativakonkurrens och blandning som då uppstår görs framtidens upptäckter ochuppfinningar.Moderat forskningspolitik har en tydlig ansats. Det krävs koncentrationom de statliga insatserna, som är begränsade, skall ge resultat. Det krävsgenomtänkta kvalitetsmål, inte onödiga detaljregleringar. Det krävs insatsersom gör att behåller sin position som ett internationellt erkäntforskningsland.5 Forskningens finansiering5.1 Det offentligas stöd till forskningenSverige satsar i internationell jämförelse relativt mycket på forskning settsom andel av BNP. Andelen är att jämföra med ochJapan och genomsnittet i på 2,2procent. Av den totala forskningsfinansieringen står det offentliga förungefär en tredjedel, medan EU, näringslivet och övriga privatafinansiärer står för resterande del. Det offentliga står således för enmindre del av forskningsmedlen vilket understryker vikten av attprioritera rätt i statsbudgeten.En av statens primära uppgifter måste vara att främja en högkvalitativgrundforskning och vidareutveckla starka forskningsmiljöer. Resursernaavseende tillämpad forskning måste koncentreras till de områden inom vilkaSverige har de bästa förutsättningarna att tillgodogöra sig forskningensresultat.Principiellt anser vi att den offentligt finansierade forskningen ska vara enangelägenhet för statsmakten. Den tendens som börjar skönjas i och medatt landsting och kommuner själva upprättar forskningsenheter måsteifrågasättas. I den fördelning som finns mellan uppgifter för det offentligabör ansvaret för finansieringen tillhöra statsmakten och för genomförandethögskolor och universitet. Kommunerna har sin huvuduppgift inommyndighetsutövning och, i vissa fall, i drift av gemensamma verksamheter.Landsting och kommuner är för små organisatoriska enheter för att kunnaupprätthålla den överblick, kompetens och kvalitet som krävs för en gedigenforskning.5.2 De fria forskningsstiftelsernaDe forskningsstiftelser som bildades av medlen ur löntagarfondernakommer, när deras verksamhet är fullt utbyggd, att ge ett betydelsefulltbidrag till forskning och forskarutbildning. bidrogstiftelserna med 473 miljoner till svensk forskning. Detta utgjorde ca 30procent av den privata icke-vinstdrivande sektorns stöd till forskning.395 miljoner gick till universitet och högskolor vilket innebar en ökningmed av deras medel för forskning och forskarutbildning.Stiftelsernas stöd kommer att växa under de närmaste åren.Verksamheten har främst inneburit förstärkningar av resurserna tillmiljöforskning, vårdforskning, strategisk naturvetenskaplig, teknisk ochmedicinsk forskning samt kulturvetenskaplig forskning. Stiftelserna har ocksåstartat forskarskolor inom angelägna området som t.ex. biomedicin.Stiftelserna kan dock enligt vårt synsätt inte ersätta det offentligas ansvarför finansiering av forskningen, vilket regeringen tycks tro. Stiftelsernasmedel fördelas efter ansökan och innebär således ingen garanti vad gällertilldelning av resurser. Fasta medel för grundforskning är en statligangelägenhet. Motivet för att skapa fristående forskningsstiftelser var atttillföra forskningen mer pengar till strategisk forskning och forskarutbildninginom områden som skulle vara viktiga för framtida konkurrenskraft.5.3 Näringslivets forskningNäringslivet satsade 1994/95 över 35 miljarder på forskning ochutveckling. /92-1994/95 ökade näringslivet sinsatsning med, i fasta tal, . Under samma periodminskade det offentligas stöd till forskning med knappt 5 procent.Näringslivets satsning på forskning återspeglar det faktum att nyaprodukter i högre grad än tidigare är baserade på resultaten avavancerad forskning. Den helt dominerande delen av den företagsanknutnaforskningen återfinns dock inom några få företagsgrupper såsom ,, , ABB och . Generellt sett hartekniknivån i den svenska exporten - relativt våra viktigaste konkurrent-länder - fallit trendmässigt . Detta är allvarligt.5.4 IndustriforskningsinstitutenIndustriforskningsinstitutens primära uppgifter är att bedrivaindustrirelevant forskning och medverka i utbildning och träning avkvalificerade tekniker. De 28 industriforskningsinstituten spänner överett vitt fält av ämnen från informationsteknik till korrosionsforskning.Instituten har visat sig vara en effektiv länk mellan universitet, högskola,övriga och industrin.Instituten befinner sig under omvandling. Avsikten var attde därefter skulle kunna förstärkas med medel ur de fristående forsknings-stiftelser som regeringen nu hotar.5.5 EUForskningssamarbetet inom EU har blivit alltmer betydelsefullt. Svenskaansökningar har i många fall blivit väl tillgodosedda och av EU:s FoU-medel går (motsvarande ungefär 1 miljard lika fördelat påindustri och högskola) till projekt i . EU-anslagen skall balanserasav lika stora anslag från annan finansiär. Enligt betänkandet "Forskningoch pengar" (SOU 1996:29) krävs för denna "balansering" ett ökatbasanslag till högskolan på under den närmastetreårsperioden.6 Forskning för framtid6.1 Vår moderata ståndpunktDe övergripande målen för ett lands forskning låter sig inte fångas inågra enkla punkter. De mål och riktlinjer för forskningen somregeringen nu föreslår är ett uttryck för ett traditionelltsocialdemokratiskt planeringstänkande. Regeringen har, klokt nog,avstått från att djupare redovisa de resonemang som lett fram till dessamål.Förslaget till allmänna riktlinjer för forskningen i punktform följsemellertid av en redovisning av regeringens skäl för förslagen. En hel del avresonemangen kan vi instämma i. Det i propositionen återkommande kravetpå "samhällsnytta" kombinerat med en ökad politisering speglar emellertiden grundinställning till forskning som vi inte delar.Forskningens viktigaste uppgift är att bidra till kunskapsutveckling. Att tafram ny kunskap är nödvändigt för . Om vi inte själva bidrar tillkunskapsutvecklingen har vi heller ingen beredskap att utnyttja ny kunskapsom tagits fram i andra länder. Ett stort spelrum för egna initiativ ochmångfald krävs. Det måste finnas plats också för det oberäkneliga.Grundforskning sneglar inte på samhällsnyttan men är i själva verketgrunden och förutsättningen för forskningens framsteg inom alla områden.Grundforskningen utgör också vår garanti för långsiktig kompetens-utveckling, och strategisk forskning är viktig för att utveckla svenskforsknings styrka och potential. Det är också viktigt att främja utnyttjandetav forskningens resultat likväl som avancerad svensk forskning skall tålainternationella jämförelser. Forskningen utgör också basen för ett starktsvenskt näringsliv och för den svenska industrins konkurrenskraft. En viktighörnpelare för forskningen är en effektiv forskarutbildning med hög kvalitet.Statens roll i forskningen är att lägga fast klara och enkla spelregler för enlångsiktig trovärdighet. För att stimulera att forskningsresultat omsätts ipraktiken är det viktigt att belöna innovationer. För att undanröja kulturellaoch ekonomiska hinder är en decentraliserad forskning nödvändig, varför"hierarkierna" i största möjliga utsträckning måste brytas ner. För att spridakunskap är det internationella forskningssamarbetet viktigt. Det möjliggörökad rörlighet för forskarna och starkare nätverk.Vi anser att forskningen har mycket stor betydelse såväl för att värnagrunden för ett öppet, dynamiskt samhälle som för att främjaframåtskridandet i när kunskaper blivit ett allt viktigare konkurrens-medel. Bara genom att ligga i den absoluta forskningsfronten på viktigaområden kan intressen främjas.6.2 Forskningens kvalitet i fokusDet är bra att regeringen understryker behovet av hög kvalitet iforskningen. Tyvärr måste man konstatera att regeringen tidigare inteprioriterat ett sådant tänkande i den utsträckning som vi förordar. Fleraförslag i propositionen undergräver det viktiga kvalitetsarbete sominleddes på nationell och lokal nivå under den förra borgerligamandatperioden.Kvalitet i forskningen är en nödvändighet, och därför var det vårförhoppning att regeringen verkligen skulle ta kvalitetsfrågorna på allvar.Dålig forskning drar resurser i onödan och kan leda till villfarelser ochmissuppfattningar.Det kan dock aldrig vara politikernas uppgift att bedöma vad som är braeller dålig forskning. Avvägningar om forskningskvalitet skall göras inomforskarsamhället, genom konkurrens och granskning av oberoendeforskargrupper och kollegor. Såväl de fria forskningsstiftelserna somforskningsråden tar ofta stöd av internationell expertis vid uppföljning ochutvärdering, något som är helt nödvändigt. De fria forskningsstiftelserna hart.ex. styrelseledamöter från andra länder.Regeringen skriver mycket om forskningens nytta och relevans. Vi vill idetta sammanhang peka på de principiella och faktiska svårigheter somligger i användning av dessa begrepp. Att i förväg bestämma forskningensrelevans är mycket svårt och erfarenheterna visar t.ex. att forskningsresultatinom ett område helt plötsligt kan bli intressant inom ett helt annat.Regeringens förslag i forsknings- och budgetpropositionen får oss att troatt med "nytta" avses att hålla nere den öppna arbetslösheten genom olikautbildningsprogram och att förse olika organisationer med bidrag underrubriken "stöd till forskning". Detta kan knappast vara övergripande mål försvensk forskningVi moderater anser att forskningens "nytta" består i att den ökarmedborgarnas kunskaper, deras förståelse och insikt. Kunskap har ett värde isig. I denna funktion är forskningen en central del i skapandet av ett samhällebyggt på rationella beslut och förnuftiga argument. Forskningen kommerockså till "nytta" när de nya kunskaperna leder till nya produkter ellertjänster, antingen direkt eller genom en kommersiell produktutvecklingsfas,och därigenom kommer medborgarna till godo i form av bättre miljö, flernya arbeten, bättre hälso- och sjukvård etc.Vi avvisar kravet på att samtliga forskningsmyndigheter i sinaårsredovisningar skall beskriva hur forskningen kan komma till nytta, menutgår från att de i sin verksamhet på olika sätt presenterar resultat så att deblir väl kända och kan komma till användning.6.3 En framgångsrik forskning kräver en bra skolaEn stark forskning är beroende av ett utbildningssystem av hög kvalitet.Det är i förskolan barns nyfikenhet väcks och i ochgymnasiet som de bästa möjligheterna finns för att öka intresse föromvärlden och skapa en vilja att lära. En förskola och skola som genomen väl genomtänkt pedagogik skapar en balans mellan barnets motoriska,intellektuella och sociala utveckling är kanske den viktigasteförutsättningen för att de som vuxna skall vilja läsa vidare och forska.Med detta perspektiv är det naturligt för oss att stödja forskningspolitikenmed insatser inom utbildningspolitiken. En tydligare pedagogisk profil iförskolan, skolstart vid och en reformering av lärarutbildningarna ärförslag för att höja kvaliteten i och gymnasiet som vi presenterari andra motioner. Fler forskarutbildade lektorer i skolan och ett fördjupatsamarbete mellan näringsliv och skola är andra åtgärder. En satsning på enkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning ger nya grupper möjlighet attstifta kontakt med högre utbildning, forskning och utveckling.6.4 Den högre utbildningen kräver motivationHögre utbildning har inte alltid varit ett säkert sätt att försäkra sig omframtida anställning. Universitet och högskolor har i många fall intelyckats rekrytera och utbilda tillräckligt antal studenter inom deämnesområden där det finns arbetstillfällen. I andra fall har för mångaexamina avlagts.Ofta har det saknats incitament för universitet och högskolor att påverkaoch/eller anpassa sig till samhällets utveckling. Bristande information ochfelaktiga signaler om såväl utbildningar som förändringar i arbetslivet införolika studieval bidrar till problemet. Ett stelt fakultetssystem har bidragittillstagnationen. Med minskade statliga resurser och ett fortsatt stort behov avatt fler skaffar sig en akademisk utbildning är det nödvändigt att ökaexaminationsfrekvensen, öka effektiviteten och skärpa kraven i denhögskoleutbildning som erbjuds.