mot · GJ02Fi78 · 1996-05-02 00:00:00 — En viktig utgångspunkt är också våruppfattning att klimatfrågan är det största miljöproblemet - enöverlevnadsfråga för mänskligheten. Därför måste bedriva enoffensiv klimatpolitik och fullgöra sina internationella åtaganden på dettaområde. En ersättning av kärnkraften med eldning av fossila bränslen ochbiobränslen ökar också utsläppen av andra miljöskadliga ämnen. Därmedmotverkas målet att minska luftföroreningarna, försurningsskadorna ochövergödningen. får också svårare att övertyga andra länder attminska utsläpp som påverkar vår miljö.En viktig utgångspunkt är att staten inte skall detaljplanera energisystemetsutveckling. Statens uppgift är i stället att fastställa ramar och villkor sominnebär att hushåll och företag ges långsiktigt hållbara spelregler.Regeringen har hävdat att den eftersträvar en energipolitik i bred enighet.Av Energikommissionens betänkande framgår att regeringen - om den vill -kan åstadkomma en energipolitisk uppgörelse med Moderata samlingspartietoch liberalerna och att en sådan uppgörelse i sin tur skulle få stödav svenskt näringsliv och av fackliga organisationer, bl.a. LO. Det saknasmöjligheter att åstadkomma en större och bredare parlamentarisk ochsamhällelig uppslutning kring den framtida energipolitiken än så.Förslag till utgiftstak ochpreliminära utgiftsramarBudgetförstärkningarI avsnitt 6 har det moderata alternativet till regeringenspolitik beskrivits utförligt. Behovet av förbättradbudgetdisciplin, starkare statsfinanser och minskadeoffentliga utgifter till förmån för sänkta skatter är stort.Vi föreslår i denna motion och avser att återkomma med förslag omlångsiktiga utgiftsminskningar som 1999 uppgår till 65,3 miljarder kronorutöver vad regeringen föreslår samt förslag om ytterligare privatiseringar ochskattesänkningar på sammanlagt 1999. Sammantagetleder våra förslag till budgetförstärkningar på 9,2, 11,8 respektive8,för de kommande tre budgetåren i förhållande tillregeringens förslag.Tabell 7.1. Budgetförstärkning utöver regeringens förslagUtgiftstak och utgiftsramarDe utgiftsminskningar vi föreslår för de kommande trebudgetåren leder till att det statliga utgiftstaket kanbestämmas till belopp som är i motsvarande mån lägre. Viavvisar vidare de s.k. budgeteringsmarginaler regeringenföreslår. Dessa motverkar budgetdisciplinen och försvagarförtroendet för budgetpolitiken. Om de föreslagna taken förstatens utgifter behöver överskridas, får regeringenåterkomma till med redovisning av varför detökade resursbehovet uppstått samt förslag till åtgärder för attuppfylla det ursprungligen fastställda taket för de statligautgifterna.Vi föreslår mot denna bakgrund att det statliga utgiftstaket bestäms till670 miljarder kronor 1997, 1998 och 641 miljarderkronor . Det är en minskning med 53, 68 respektive 94 miljarder kronorjämfört med regeringens förslag för de tre åren.I tabell 7.2 redovisas vår preliminära fördelning av utgifterna inomutgiftstaket på utgiftsområden. Därefter ges en kort beskrivning av våraförslag inom de olika utgiftsområdena.Tabell 7.2. Moderata förslag till utgiftsramar 1997-1999Miljoner kronor, löpande priser (schablonmässig uppräkning för 1997och 3%för 1998 resp. 1999) Angivna förändringar i relation till regeringens förslagtillutgiftsramarUtgiftsområde 1: Rikets styrelseVi har vid upprepade tillfällen påtalat behovet av att minskadet statliga ekonomiska stödet till politiska partier och tilldagspressen. Enligt vår uppfattning är det befogat såväl avstatsfinansiella skäl som av integritetsskäl. Det borde ligga ialla partiers intresse att minska beroendet av bidrag från denoffentliga sektorn och i stället verka för ett politiskt vitaltoch oberoende partiliv och en fri press utan starkaekonomiska kopplingar till staten. En sådan utvecklingskulle - förutom att den innebär besparingar för staten -bidra till att stärka den demokratiska processen i vårt landoch därmed öka medborgarnas förtroende för politiskabeslut, vilket skulle vara till gagn för alla politiska partier. Vikommer därför att återkomma med förslag om att partistödetminskas till en tredjedel av nu utgående belopp fr.o.m. 1997för att därefter bli föremål för reformering och att presstödetavskaffas i två etapper . bör, som viföreslår i annat sammanhang, reklamskatten slopas ochtidningsmomsen höjas till 21 procent.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi ochfinansförvaltningVår bedömning för utgiftsområdet överensstämmer ihuvudsak med regeringens.Utgiftsområde 3: och uppbördVår bedömning för utgiftsområdet överensstämmer ihuvudsak med regeringens. Dock avser vi att föreslå enomprioritering av medel från skattemyndigheten tillTullverket. Utgiftsminskningen inom skattemyndighetenkommer att kunna ske genom effektivisering och minskadadministration.Utgiftsområde 4: RättsväsendetEn av rättsstatens allra viktigaste uppgifter är att så långtmöjligt tillgodose medborgarnas berättigade krav pårättstrygghet och rättssäkerhet. Risken att drabbas av intrångoch övergrepp från såväl enskilda som det allmänna måste igörligaste mån förebyggas. I de fall rättsstaten inte lyckasförehindra brott är det desto mer angeläget att brottenbeivras. I annat fall tenderar medborgarna - med all rätt - attförlora förtroendet för de rättsvårdande myndigheternasförmåga att värna medborgarnas trygghet och säkerhet tillliv, hälsa och egendom. pågår en omfattandenedrustning inom rättsväsendet som ett resultat av delångtgående besparingskrav som regeringen åladepolisväsendet, domstolarna och kriminalvården i förra åretsbudgetproposition. Ärendena samlas nu på hög hos framförallt polisen och åklagarmyndigheterna, uppklaringsprocentenav anmälda brott minskar, brottskurvorna stiger på nytt ochnarkotikamissbruket bland unga ökar. Utöver redanbeslutade besparingar skall enligt regeringens förslagytterligare neddragningar motsvarande 700 miljoner kronorgenomföras inom rättsväsendet t.o.m. , varavnärmare hälften . Mot denna bakgrund och medhänvisning till de skäl vi framförde i partimotionen Trygghetmot brott (1994/95:Ju801) föreslår vi att utgiftsramen ökar iförhållande till regeringens förslag.Utgiftsområde 5: ochinternationell samverkanInternationaliseringen ställer ökade kvalitativa och andrakrav på utrikesförvaltningen. Ett kraftfullt och framgångsriktagerande inom ramen för EU och särskilt dess gemensammautrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensameuropeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetenssamt svensk närvaro i hela och Medelhavsområdet.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro intebara i utomeuropeiska industriländer utan särskilt i det dynamiska ochLatinamerika. Utvecklingen av starka handels- och mänskliga relationerställer högre, inte lägre, krav på utrikesförvaltningen.Utrikesdepartementet bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. En särskildenhet med inriktning på fattigdomsutrotning, mänskliga rättigheter ochdemokratiutveckling bör inrättas i . SIDA i sin nya utformning somtotalövergripande biståndsverk bör avvecklas till förmån för en merdecentraliserad hantering av utvecklingsbiståndet under Utrikes-departementets strategiska ledning. Utvecklingsbistånd via ideellaorganisationer skall hanteras genom en särskild beredning inom departe-mentet.Utgiftsområde 6: TotalförsvarModerata samlingspartiet ser med stor oro på de åtgärdersom föreslås på försvarsområdet. Utöver de kraftigareduceringar av försvarsanslagen som fastställts underföregående år föreslås nu ytterligare begränsningar för främstdet militära försvaret. Vad gäller regeringens förslagavseende det militära försvaret bör dessa avvisas, medundantag för omdisponeringen av medel från innevarande tillnästkommande budgetår. Istället för att fullföljanedrustningsbeslutet bör förutsättningar för entrovärdig försvarspolitik skapas genom att 1992 årsförsvarsbeslut i stort fullföljs. En dylik linje möjliggörupprätthållandet av en rimlig försvarskraft under dennärmaste femårsperioden.Regeringens och oordnade reträtt på försvarspolitikensområde innebär en 25-procentig nedskärning av svenskt försvar. En sådannedskärning saknar helt motiv i den säkerhetspolitiska miljö som bl.a.beskrivits i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande1995/96:UFöU1. De senaste månadernas utveckling i förstärkergrunden för vår försiktiga hållning. Ett starkt svensk försvar bör, i motsatstill regeringens inriktning, även fortsättningsvis utgöra grunden förhävdandet av såväl svenska säkerhetsintressen som upprätthållandet av fredoch stabilitet i vårt närområde.Förslaget att skjuta från till år 2000och senare är betänkligt, särskilt eftersom den ekonomiska ramen för 1997-2001 inte fastställs av förrän i november 1996.Regeringens förslag att flytta in posten internationell fredsfrämjandeverksamhet i detta utgiftsområde bryter mot den överenskommelse somgjordes i talmanskonferens. Enligt vår mening riskerar ensammanslagning av anslagen att urholka de ekonomiskamöjligheterna att försvara vårt land, vilket inte är acceptabelt. Medlen bördärför överföras till utgiftsområde 7.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtgiftsområdet bör omfatta insatser och stöd för att främjamänskliga rättigheter och demokrati, fattigdomsutrotning iu-länder, omvandling i , humanitärhjälp vid katastrofer, kriser och krig samt förebyggande,fredsbevarande och fredsskapande verksamheter somgenomförs med militär trupp utomlands.Stödet till främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati sker främstgenom suveränitetsstödet till , och samt stödet föruppbyggnad av rättsstaten och det civila samhällets institutioner såväl iCentral- och som i . Därutöver görs betydande insatser viaEU.Bidrag till ett snabbt utrotande av fattigdomen är ett viktigt ansvar förSverige och västvärlden. Erfarenheten visar att länder kan gå från absolutfattigdom till ett begynnande välstånd på en generation. Offentligt biståndskall främst inriktas på att främja rättsstaten, grundläggande utbildning samtgrundläggande hälsovård för alla. I övrigt skall särskilt hindren förmänniskors strävan bort från fattigdomen undanröjas. Hindren är främstomfattande regleringar, byråkrati, monopol och skatter. Att säkerställa enlångsiktig hushållning med naturresurser är också en viktig uppgift.Det långsiktiga utvecklingsbiståndet skall vara knutet till en snabbavveckling av fattigdomen. Erfarenheten visar att det är särskilt viktigt attbiståndet har hög kvalitet och rätt omfattning. Bistånd får inte utgå tillstatsmakten i länder där denna förhindrar utveckling och gör sitt folkfattigare. Bistånd skall - med undantag av fall av återuppbyggnad - inte utgåtill statsmakten i länder med högt biståndsberoende (av BNPeller mer). Erfarenhetsmässigt har detta negativa effekter. Bistånd skall ejheller gå till den statsmakt som grovt bryter mot mänskliga rättigheter ochförtrycker sitt folk. I sådana fall kan bistånd direkt till det civila samhället viamissionen eller andra ideella organisationer vara särskilt befogat.De nya demokratierna i skall stödjas i arbetet på ensnabb omvandling till demokrati och marknadsekonomi. Insatser förrättsstatens uppbyggnad och marknadsekonomins institutioner liksom stödför kärnkraftssäkerhet och bekämpning av miljöföroreningar har högprioritet. Biståndet till bör gradvis minska i takt medländernas utveckling för att avvecklas.Sverige måste ha en ordentlig beredskap för snabba och effektiva insatser isamband med katastrofer. Särskilt viktig är den internationella samordningenså att svenska insatser väl kompletterar det som görs från annat håll.Militära insatser inom FN:s ram eller i NATO:s genomförandestyrka"IFOR" i är bidrag till internationell frihetoch säkerhet. Uppdragen måste slutföras på ett tillfredsställande sätt, ävenom det tar . Beredskap bör finnas för ytterligare insatser om läget såpåfordrar.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarRegeringen föreslår att utgiftsramen på detta område minskaskraftigt till följd av att antalet flyktingar blir allt mindre. Viföreslår ytterligare besparingar för 1997-1999 medhänvisning till kommande förslag om skärpta regler förrätten att erhålla uppehållstillstånd.Utgiftsområde 9: Hälso- och sjukvårdRegeringen föreslår besparingar i flera steg, och vissa avdessa besparingar täcker sedan höjningen avkompensationsnivåerna i sjuk- respektiveföräldraförsäkringen. Vi har i tidigare sammanhang föreslagitomfattande, främst administrativa, förändringar inomläkemedelsförsäkringen och avser att återkomma med dessaförslag.I motion 1995/96:Fi88 av m.fl. (m) avvisas regeringensförslag om höjning av högkostnadstaket i läkemedelsförsäkringen ochförändringarna av tandvårdsförsäkringen innevarande budgetår. Vi föreslår istället att högkostnadstaket höjs till och atthögkostnadsskydd i tandvårdsförsäkringen införs den 1 oktober 1996.I motion 1995/96:So15 av m.fl. (m) avvisade viregeringens förslag till försämringar av personlig assistans tillfunktionshindrade. Vi vidhåller vår uppfattning. Dock bör regeringenåterkomma till med förslag om differentiering av beloppen förassistansersättning mellan LSS-lagens tre personkretsar i enlighet medhandikapporganisationernas egna förslag.Vi föreslår också en översyn av de myndigheter som tillhörSocialdepartementet i syfte att minska kostnaderna för dessa med200 1997, 1998 och 500 miljonerkronor 1999. Dessa utgiftsminskningar berör och fördelas på dettautgiftsområde samt utgiftsområdena 10-12.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappRegeringen föreslår att arbetsgivarperioden förlängs frånnuvarande 14 . Detta sker utan den kompensationsom infördes då de första 14 dagarnas sjuklöneperiod komtill. Detta är i praktiken en skattehöjning, som kommer att slåhårt särskilt mot småföretagen, som får vidkännaskostnadsökningar som de inte själva kan kontrollera. De fårheller inget incitament att aktivt bidra till minskadsjukfrånvaro. Vi avvisar förslaget. En lång arbetsgivarperiodmedför dessutom sannolikt att bara bevisat kärnfriska fårarbete.Vi avvisar vidare regeringens förslag att höja kompensationsnivån isjukförsäkringen.Vi accepterar regeringens förslag till förändrad beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten i enlighet med förslagen i SOU 1995:149,men anser att den dessutom bör beräknas på ett genomsnitt av de 24 senastemånadernas inkomster. Vi avser att återkomma med förslag om införande avytterligare en karensdag i sjukförsäkringen. Detta regleras genomförändringar i arbetsgivaravgiften.Regeringen anser att den kritik som förekommit mot den yrkesinriktaderehabiliteringen innebär att resurserna till denna bör minska med200 . Vi avvisar detta, även om vi biträder den kritik sombl.a. presenterat om brister i det nuvarande systemet. Vianser dock att en minskning av medel för rehabiliteringen ger fel signaler tillsåväl arbetsgivare som arbetstagare. Det är centralt att arbetslinjen inteundergrävs. Däremot är det möjligt att göra rehabiliteringen mer effektiv ochrationell, utan att färre får tillgång till den.Riksrevisionsverket har i ett antal rapporter påvisat att överutnyttjande ochrent fusk kostar socialförsäkringssystemet och därmed skattebetalarnamiljardbelopp . Vi moderater har vid ett flertal tillfällen påpekat attdet är orimligt att detta får fortgå. Respekten för socialförsäkringarnariskeraratt helt undermineras. Dessutom, vilket är mer allvarligt, finns det en risk föratt de människor som har behov av stöd och hjälp inte får denna. Vi anser, ilikhet med , att det är möjligt att minska kostnaderna försocialförsäkringen genom ökad kontroll och skärpta regler. Det är centralt attde regler och bestämmelser som reglerar förmåner görs enkla och tydliga.Dessa minskade kostnader omfattar även utgiftsområdena 11 och 12.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vidålderdomDe förslag till besparingar som regeringen presenterarinnebär att dagens pensionärer får bära ytterligare bördor iarbetet på att sanera landets finanser, bl.a. genom sänktaänkepensioner och försämrat bostadstillägg. Vi kan inteacceptera detta. Förslagen har retroaktiv verkan. Vi avvisarsamtliga regeringens förslag. På grund av den kraftigahöjningen av högkostnadsskyddet för läkemedel slårregeringens och förslag till försämringar förpensionärer orimligt hårt.Vi avser att återkomma med de förslag till förändringar inompensionssystemet vi tidigare presenterat. Dessa berör främst kriterier ochtidpunkt för pensionering och innebär således ingen retroaktivitet.Som noterats under utgiftsområde 10 avser vi att föreslå en ökad kontrollav utnyttjandet av socialförsäkringarna, vilket även inom området kanförväntas nedbringa utgifterna.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnVi biträder i stort regeringens förslag till förändringar avbidragsförskottet, men anser att reglerna kan skärpas bl.a.vad gäller underhållsansvaret samt att kontrollen bör skärpasytterligare.Vi biträder också förslaget att sänka kompensationsnivån i de två s.k.pappa- och mammamånaderna men anser att lagen om de tvåmånaderna nu helt bör slopas. Varje enskild familj bör själv få bestämmavem som skall vara hemma och när, utan att förlora en eller avföräldraledigheten.Vi upprepar vårt förslag att havandeskapspenningen skall avskaffas den1 samt att införs i föräldraförsäkringen för attuppnå likformighet mellan reglerna i sjuk- respektive föräldraförsäkringen.Flerbarnstillägget bör avskaffas redan från den 1 januari 1997.Vi avvisar regeringens förslag att halvera ATP för de barn somuppbär barnpension, efter att ha förlorat en eller båda sina föräldrar.Som noterats under utgiftsområde 10 avser vi att föreslå en ökad kontrollav utnyttjandet av socialförsäkringarna, vilket även inom område 12 kanförväntas nedbringa utgifterna.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetRegeringen avser att fr.o.m. höjaersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från till . Den ökade kostnaden skallfinansieras genom regelförändringar i försäkringen.Vi avfärdar denna åtgärd av statsfinansiella skäl och därför att denmotverkar en förbättrad struktur inom försäkringssystemet. Regeringens löfteom en höjd ersättningsnivå var villkorat med hänsyn till utgiftsläget, och detär uppenbart att regeringen nu dessvärre gör avkall på det kravet.Av principiella skäl är det olyckligt att regeringen, i stället för att utformaarbetslöshetsförsäkringen på ett sätt som stimulerar de arbetslösassökbeteende, väljer att gå i motsatt riktning. Skrivningar om en bortreparentes i försäkringen, och öppningar för andra regelförändringar somsammantaget kan öka olika aktörers incitament att nedbringaarbetslöshetsperiodernas längd, är i det avseendet mer välkomna.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivRegeringen föreslår utöver ett skärpt effektivitetskrav påSamhall AB motsvarande attytterligare besparingar om åläggsmyndigheterna inom utgiftsområdet. Vidare avser regeringenatt minska utgifterna för de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna med ca . Vi anser attutrymmet för effektivisering är betydande inomutgiftsområdet, varför det är möjligt att uppnå störreutgiftsminskningar än dem regeringen anger.Vi delar regeringens uppfattning att besparingar på Arbetsmarknadsverketbör koncentreras till myndighetens centrala och regionala organisation.Utgiftsområde 15: StudiestödStudiemedelssystemet är just nu föremål för en översyn somkan förväntas påverka utgifternas storlek och den inbördesfördelningen. är ramen mer eller mindre en direkt följdav vad man föreslår inom utgiftsområde 16. Vi anseremellertid att ett införande av utbildningskonton skullebereda fler människor möjlighet till utbildning till enavsevärt lägre kostnad för staten.Utgiftsområde 16: Utbildning ochuniversitetsforskningI sitt budgetförslag presenterar regeringen dels en "satsning"som går ut på att 90.000 platser skall skapas inom komvuxoch 30.000 platser inom universitet och högskolor, dels enkraftig besparing inom områdena fortbildning inomskolväsendet och forskning. "Satsningen" på en utbyggnad av komvux är i stort endast en ändring avhur platserna finansieras. Räknar man bort de platser som finansierasvia Arbetsmarknads- och Utbildningsdepartementen och som avser särskildautbildningsinsatser motiverade av arbetsmarknadsskäl återstår bara 25.000 avde 90.000 platserna.Regeringen saknar däremot i sin budget överhuvudtaget en vision avlärandet i stort. Regeringen berör inte kvalitetsfrågor trots de signaler somsåväl som givit om problem inom skolan,universitet och högskolor, vilket vi anser nödvändigt. De stora investeringarsom de enskilda och staten gör på området måste motsvara högt ställda kravpå kvalitet och relevans för att skall kunna hävda sig när det gällerkunskap och kompetens. Regeringen negligerar vidare den av näringslivetefterfrågade kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi ser med oropå att regeringen fortsätter sin jakt på de privaträttsligaforskningsstiftelsernaoch anser sig ha rätt att inteckna dessa medel i statens finanser. Enligt våruppfattning bör staten koncentrera sitt arbete vad avser forskning påuppgifter som garanterar en långsiktigt offensiv forskningspolitik. Vi avvisarregeringens nedskärning av forskningen.De av oss anvisade medlen är baserade på det kvalitetsprogram vi tidigareredovisat.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfundoch fritidDe totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår 1996 tillca varav 3,8 hänför sig tillkulturområdet och 2,2 till folkbildningen.Vi ser de frågor som ingår i utgiftsområdet som mycket angelägna. Vi villvärna mångfald, valfrihet och kvalitet i såväl kultur som annan verksamhet.Statens insatser skall i första hand göras på områden som är avallmänintresse och helt beroende av statliga medel för att komma till stånd.Det betyder att det civila samhället måste spela en större roll och att denenskilde själv måste vara beredd att i ökad utsträckning stå för kostnader somär förenade med t.ex. olika kultur- och fritidsaktiviteter.På kulturområdet är detta ingen nyhet, även om det i debatten ofta framstårsom om mycket av kulturverksamheten skulle förtvina, om de offentligainsatserna minskades. betalas de facto - som Kulturutredningenvisat - av kulturutgifterna av de enskilda människorna.Det är vår uppfattning att och genomatt koncentrera sin verksamhet till två respektive en kanaler skall kunna spelaen mer kraftfull roll i det svenska kulturlivet. En betoning av public service-verksamhet och ansvar för den svenska kulturen och det svenska språket kanbli 1990-talets viktigaste steg för att vitalisera och stärka somkulturnation. Ingen åtgärd inom statens budget kan ge den svenska kulturenett motsvarande tillskott av skaparkraft och möte med publiken.Våra besparingar kommer att utformas mot denna bakgrund. Det innebäratt folkbildningen får bära merparten av besparingarna på utgiftsområdet.Vidare kommer besparingar att föreslås på och dessallmänna kulturverksamhet, på filmstödet, litteraturstödet (En bok för alla)samt på stödet till idrott och allmänna samlingslokaler. Även Riksteaternsverksamhet kan i vårt förslag få vidkännas minskade anslag.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeVi moderater har drivit på för att bekämpa denineffektivitet som präglar bostadsmarknaden. Omfattandesubventioner, skatter och regleringar bidrar till att försämramarknadens funktionssätt.Vi avser att återkomma med förslag som innebär en fortsatt minskning avsubventionerna, sänkta skatter och avreglering i syfte att skapa en långsiktigtväl fungerande och effektiv bostadsmarknad. Minskade utgifter för bl.a.räntesubventioner bidrar till att sanera statens finanser, vilket i sin turledertill sänkt ränta och därmed förbättrade förutsättningar för bostadsmarknaden.Utgiftsområde 19: Regional utjämning ochutvecklingRegeringen föreslår besparingar på driftstöd till företag ivissa stödområden uppgående till 150 miljoner kronor.Under våren avser regeringen vidare att ta ställning till deförslag som den pågående läggerfram. Vi anser att det är möjligt att uppnå en gynnsamutveckling för de regioner som är föremål för den s.k.lilla regionalpolitiken med mindre resurser än vad som idagavsätts.