mot · GJ02U41 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av redog. 1995/96:NR1 svenska delegations berättelse angående verksamheten efter rådets 44:e session t.o.m. den 47:e sessionen svenska delegation har överlämnat sinberättelse angående sin verksamhet efter rådets 44:e session imars 1994 till och med dess 47:e session i förklaring av denomorganisering som rådet genomgått, och för vilken iberättelsen redogörs på ett översiktligt sätt. Även om dettalas om koncentration av samarbetet kring politisktväsentliga frågor samt om smidigare beredning ochrationalisering är det svårt att undgå intrycket att det i självaverket rör sig om en nedbantning och nedprioritering av detnordiska samarbetet.Finlands och inträde i EU torde vara en väsentlig orsak till denförskjutning av det nordiska intresset bland ledande politiker somverksamhetsberättelsen trots överslätande formuleringar bär tydligtvittnesbörd om. Den omfattande nedläggning av nordiska institutioner somblir följden av ett förverkligande av slutsatserna i rapporten och som i synnerhet drabbar kulturområdet, som ministerrådet vidbudgetbehandlingen gav högsta prioritet, talar sitt tydligaspråk.Från parlamentarisk synvinkel kan man göra ett konstaterande, nämligenatt EU-inträdet lett till ett minskat parlamentariskt inflytande på utformningenav de nordiska ländernas politik på de områden där övertagitbeslutsfunktionen.Att i detta läge försvaga det nordiska samarbetet är inte minst frånparlamentarisk utgångspunkt betänkligt. Det nordiska samarbetet måsteistället förstärkas, inte minst då det omfattar de delar av som inteingår i EU, nämligen , , och Grönland.En viktig pusselbit i en sådan förstärkning av det nordiska samarbetet voreinförande av direktval till . har under mer än 30år fungerat som ett samarbetsorgan för parlamentariker och regeringar iNorden. Även om rådet endast antar rekommendationer, finns det enkontrollmekanism i bestämmelsen i att regeringarna ochministerrådet är skyldiga att lämna till rådet om vilka åtgärder devidtagit med anledning av rådets rekommendationer. Denna skyldighetkvarstår för varje rekommendation ända till dess rådet anserrekommendationen slutbehandlad.Frågan om direktval till har vid ett antal tillfällen tagits upp,både i den nordiska debatten och i medlemsförslag i rådet, men ej vunnitanslutning av en majoritet. Det har hänvisats till att direktval skulle innebäraen grad av överstatlighet och till att man saknar erfarenhet därav i de nordiskaländerna. Framgångarna och intresset för verksamhet harvarierat, men aldrig uppnått den styrka som borde vara en naturlig följd avvåra gemensamma intressen. Direktval skulle innebära större tyngd och statusför och de nordiska frågorna. Genom en förstärkt folkligförankring skulle den nordiska regionen kunna utvecklas som ett egetcentrum istället för att ligga i utkanten av unionen och förbli ett"Norrlandsproblem". De nordiska frågorna skulle upplevas som än merangelägna och det nordiska samarbetet skulle kunna öka.Faktum är att det nordiska samarbetet med sina djupa historiska rötter tillskillnad mot EU-medlemskap har en stark och bred folkligförankring. Det nordiska samarbetet, som är ett decentraliserat samarbetemellan självständiga stater, har med tiden bl a skapat en gemensamarbetsmarknad och ett utvecklat utbyte på flera nivåer. Dessutom harsamarbetet åstadkommit passfrihet och rivit upp gränser människor emellan.Allt detta har skett utan att länderna behövt ge upp sin självbestämmanderättoch utan att murar mot omvärlden byggts upp.Ett annat sätt att förankra de nordiska frågorna och det nordiska synsättet äratt etablera en mer regelbunden och varaktig kontakt mellan det officiellaorganet, och det vittförgrenade nordiska samarbete sombedrivs i frivilliga organisationer. Ett möte mellan svenskadelegation och frivilliga organisationer i anordnades tillsammansmed som ett led i förberedelserna fördet andra mötet med , som hålls i i Finlandden . Vid mötet konstaterades bl.a. att det nordiskasamarbetet hade en bättre folklig förankring än t.ex. EU-samarbetet. Frivilligaorganisationer som t.ex. hade en viktig roll för att bevaradenna förankring. Mot denna bakgrund vore en starkare formell anknytningav frivilligorganisationernas arbete till en lämplig åtgärd, sombör utredas.Miljöfrågorna och satsningar på hållbar utveckling måste prioriteras i detNordiska samarbetet. Detta gäller naturligtvis också det nordiskaenergisamarbetet.Planerna på en nordisk gasledning utgör ett hot mot en ekologisk bärkraftigutveckling och låser fast länderna vid fortsatt import av miljöstörande fossilabränslen. I stället för fortsatta planer på fossilgassamarbete bör resursersatsaspå bioenergi, energieffektivitet, sol och vindsatsningar. Det som ryms inomdet ekologiskt hållbara samhället.Den nordiska passfriheten ska behållas. Den bör rymmas inom nuvarandeEU-regler och inte hotas eftersom det bara gäller att nordbor har rätt att resautan pass. de gröna anser inte att ska bli medlem iSchengensamarbetet då det avtalet innehåller helt andra rörelsefriheter än dennordiska passfriheten. rymmer också gemensam asylpolitikmot övriga länder. Vilka effekter detta får på nuvarande asylpolitik har inteanalyserats av , ej heller konsekvensen av öppnare gränser ochrisken för mer narkotika och andra drogers rörlighet i området. är tex ett betydligt drogliberalare land än de nordiska länderna. Innanförhandlingarna inleddes borde fått göra en analys avkonsekvenser av medlemskap i . är förhandlingarna snartavslutade, men innan beslut tas om medlemskap eller ej bör Nordiska rådetoch dess utskott liksom de berörda utskotten i riksdag få analyserakonsekvenserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den nordiskesamarbetsministern ges i uppdrag att i samråd med motsvarandeministrar i övriga nordiska länder utreda frågan om direktval ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samarbetet mellan de officiella och frivilligaorganen för nordiskt samarbete bör intensifieras och formaliseras föratt förstärka den folkliga förankringen av nordiska frågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör bli föremål för engrundlig debatt och konsekvensanalys i och de utskottsom berörs av frågan.