mot · GJ02Ub13 · 1996-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:145 Kvalificerad yrkesutbildning m.m. I propositionen föreslår regeringen att ska beslutaom en försöksverksamhet med viss kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning med starkarbetsplatsintegrering. Denna utbildning avses ge defördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs föratt självständigt och i lag utföra kvalificerade uppgifter i enmodernt organiserad produktion av varor eller tjänster.För att kunna möta arbetslivets behov av kompetent arbetskraft harefterfrågan på en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning vuxit sig alltstarkare. Den snabba tekniska utvecklingen och en allt kunskapsintensivareproduktion har förändrat produktionen av varor och tjänster. Det ställer nyakrav på medarbetarnas kompetens inom många olika områden. Allt oftarekrävs högre kompetens än yrkesutbildning på gymnasial nivå.Att regeringen vill införa någon form av kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning ser vi kristdemokrater som positivt. Den styrdaförsöksverksamhet som föreslås i propositionen anser vi däremot heltotillräcklig. När man väljer att genomföra en försöksverksamhet innebär deten möjlighet att pröva olika vägar. Försöket ska enligt propositionen utvisavar den nya utbildningen hör hemma; inom högskolan eller någonannanstans. Men regeringen slår fast att försöket inte får leda tillenfristående yrkeshögskola. Därmed har man redan från början uteslutit enmodell som av många anses som den mest framtidsinriktade.Risken, som regeringen framhåller, att en yrkeshögskola skulle betraktassom en B-högskola, anser vi klart överdriven. Tvärtom menar vi att enyrkeshögskola med tydlig egen identitet, liknande den modell som finns iTyskland, skulle få status genom sin särart. skulle vara ettalternativ till den vanliga högskolan för elever som avslutat gymnasialutbildning och inte vara ett mellanled mellan gymnasium och högskola.Genom att på ett genomtänkt sätt förena praktisk inriktning, integrerad iproduktionen, med fördjupade teoretiska studier skulle kunnaleda fram till just den typ av kvalificerad yrkeskompetens som det råder storefterfrågan på. Med en egen organisation skulle den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningens identitet markeras på ett positivt sätt.Yrkeshögskolan bör ha en bred kompetens och integreras medproduktionen. Det ska snarare vara arbetslivets erfarenhetsbaseradeförhållningssätt än universitetens kunskapsbaserade som ska vara vägledandeför . Att skapa en ny högskolemodell med en kultur som inteär uttalat akademisk men ändå har en relevant forskningsanknytning kan varaett framgångsrikt sätt att stimulera fler att vilja satsa på en längreutbildning.En yrkeshögskola skulle därmed kunna vara ett aktivt instrument för attminska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning.Mot denna bakgrund föreslår vi att försöksverksamheten breddas så attäven en yrkeshögskola som anknyter till den modell som föreslås ibetänkandet "- Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning(SOU 1995:38)" kan prövas. Detta bör ge regeringen till känna.Även om behovet av utbildningsplatser av kvalificerad eftergymnasialkaraktär är betydligt större än de 1 700 platser som regeringen föreslår är viinte nu beredda att föreslå fler platser på grund av det statsfinansiella läget.Den korta förberedelsetid som ges utgör också en begränsning. Bland annatmåste arbetsgivarna ha praktisk möjlighet att ställa tillräckligt mångautbildningsplatser med kvalificerad handledning till förfogande för attutbildningen ska kunna genomföras som den är tänkt.Regeringen avser enligt propositionen att tillsätta en kommitté som skaleda försöksverksamheten. Det framgår inte hur denna kommitté ska varasammansatt eller vilka intressen den ska företräda. Med tanke på att dennakommitté kommer att ha ett mycket stort inflytande på såväl verksamhetensinnehåll och det praktiska genomförandet som tillsyn och uppföljning måstedenna brist ses som allvarlig. utgår ifrån att företrädare förnäringslivet, olika utbildningsanordnare och de studerande kommer attberedas plats i kommittén.När det gäller de studieorganisatoriska frågorna tillstyrker vi regeringensförslag angående poängberäkningen. Kopplingen till kalenderår som medföratt 80 poäng kan uppnås än fyra traditionella terminer är bra.När det gäller urvalskriterier hänvisar regeringen till den reglering somkommer att gälla för högskolan och som läggs fast senare i vår. I den delengår det alltså inte att ta ställning till förslaget . Det är dockviktigt attbetona att kunskaper som förvärvats på annat sätt än genom gymnasieskolanbör kunna godtas för tillträde till denna utbildning. Den skall öppnahögskolestudier för breda grupper i samhället och får därför varken utformasså att den stryper tillträdet eller blir en återvändsgränd.Vi ansluter oss till förslaget att deltagarna i försöksverksamheten blirberättigade till studiemedel , inklusive denarbetsplatsförlagda delen.Slutligen anser vi att det klart måste framgå att studerande inom denkvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen har samma rätt som övrigahögskolestudenter att överklaga fattade beslut i enlighet med HF 13 kap 2 §. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förslaget beträffande försöksverksamhetenbreddas så att den kan leda till en särskild yrkeshögskola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommittén som skall leda försöksverksamheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studerandes rätt att överklaga beslut.