mot · GK02Ub512 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningEtt väl fungerande utbildningssystem är av allra största viktför att värna utveckling och sysselsättning på lång sikt.Behovs- och sysselsättningsaspekter är betydelsefulla fördimensioneringen av utbildningen. Det behöver här hellerinte argumenteras för vikten av att rekryteringen till denhögre utbildningen tryggas för att skall kunnaförsvara sin position som kunskaps- och välfärdsnation.Staten bör aktivt främja möjligheterna till denpersonlighetsutveckling som utbildning innebär. Alla skallges samma möjligheter till utveckling av förmåga och anlagså att var och en kan utveckla sig i sitt eget och samhälletsintresse.Utbildning och forskning spelar en avgörande roll för en positivvälståndsutveckling och är av central betydelse både för den enskilde och församhället. Vi kristdemokrater anser därför att dessa båda områden måste geshög prioritet vid fördelningen av offentliga medel. Universitet och högskolormåste erhålla de medel som krävs för att de skall kunna fokusera sinverksamhet på utbildning och forskning, på att utveckla nya utbildningar ochundervisningsformer m.m. Detta är nödvändigt med tanke på den utvecklingsamhället genomgår, den expansion högskolan genomgått och de nyagrupper av studenter som söker sig till högre utbildning. Vissa angelägnareformer behöver också genomföras på den organisatoriska sidan till följd avden kraftiga utbyggnad som skett och till följd av att flerenheter i större utsträckning själva tar ansvar för sina forskningsinsatser. Vianser dock att man här måste visa hänsyn till och slå vakt om universitetensoch högskolornas ökade självständighet som de vunnit på senare år.Dessutom måste reformer som genomförs vara långsiktiga så att högskolornainte drabbas av snabba omsvängningar vid regeringsskifte. Vi avser attåterkomma i dessa frågor med anledning av den proposition som regeringenaviserat om organisatoriska frågor.Staten och högskolanUniversiteten och högskolorna har tillbaka storfrihet vad gäller studieorganisation, utbildningsutbud, urvaloch antagning av studenter, skapande av karriärvägar förlärare, inrättande och tillsättning av professurer, institutionellorganisation, disposition av resurser till grundutbildning ochomfördelning mellan olika anslag till forskning.Tyvärr har regeringens inställning varit att högskolan skall styras centraltmed regler och direktiv istället för med mål, vilket i praktiken innebär att dennyvunna friheten återigen begränsas. Vi motsätter oss denna trend.Regeringens stelbenthet framkommer bl.a. när det gäller regleringen avantagningsförfaranden, där man vill fastställa behörighetsregler ochförkunskapskrav centralt. Vi anser att utbildningarnas varierande utseende iolika delar av landet måste få till följd att dessa regler och krav tar hänsyntilllokala förhållanden och förutsättningar. Den centrala regleringen bör, när detgäller antagningsförfaranden, begränsas till att gälla krav på mångfald ochjämställdhet.Beträffande högskoleverksamheten i sig har uttalat att staten haransvar bland annat för att tillse att grundläggande garantier ges för detkritiska tänkandet och den fria forskningen, att rättssäkerheten för enskildastudenter och lärare inte äventyras, att former för kvalitetssäkring finns samtatt det finns ett tydligt ledningsansvar och klara och grundläggande mål förverksamheten.Kristdemokraterna anser att staten utöver vad som gäller dessutomskall garantera avgiftsfri högre utbildning och främja ett nationelltutbildningsutbud. Dessutom bör universiteten och högskolorna åläggasinformationsplikt om sina kurser och utbildningar till den myndighet som harinformationsansvar för landets högre utbildning. Detta för att ökamöjligheten för presumtiva studenter att skaffa sig en överblick ochinformation om olika utbildningsalternativ.Den tredje uppgiftenKristdemokraterna anser det vara självklart att högskolansverksamhet skall anknyta till samhället i övrigt. Detta följernaturligt om man anser att utbildning och forskning spelar enavgörande roll för en positiv välståndsutveckling. Desvenska universiteten, högskolorna och de fria akademiernalever inte i slutna sammanhang. Det skulle vara ettresursslöseri om inte högskolans kompetens utnyttjades isamhället, som liksom näringslivet i sin tur har mycket atttillföra högskolan. vill vi understryka att ett ökatsamarbete högskolorna emellan är lika viktigt för att skapaett nationellt och internationellt utbildnings- ochforskarsamhälle. Utan att vi motsätter oss regeringens förslagtill ändring i högskolelagen noterar vi attbudgetpropositionens skrivning om den tredje uppgiftensinnebörd är mycket vag och bör utvecklas.Humanioras rollEfterfrågan på naturvetenskapligt och tekniskt utbildadarbetskraft är stor och en satsning på dessa områden är därförfullt berättigad. Det går dock inte att ensidigt prioriterateknik och naturvetenskap. Många av högskolanskunskapsområden saknar helt eller delvis kommersielltintresse. Utbildning och forskning inom dessa områdenmåste bedrivas av andra skäl och med andra förtecken änindustriell förnyelse eller regional utveckling. Materielltvälstånd är inte tillräckligt för ett gott liv. Ett i ordetsverkliga mening mänskligt samhälle har behov av djuparekunskaper också om andliga, kulturella, sociala och etiskavärden. Detta är tydligt inte minst dåarbetslöshet lett till att både ungdomar och vuxna tappatframtidstro och fäste i vardagen.Regeringen menar att universiteten och högskolorna bör anpassautbildningsutbudets inriktning till områden där behovet av välutbildadarbetskraft bedöms öka. Detta kan vid en första anblick verka förnuftigt, menkristdemokraterna anser att även studenternas efterfrågan skall styrautbildningsbehovet. Vi motsätter oss vidare regeringens ambition att göralikvärdiga utbildningar på skilda orter mer lika . Vi ser en stor poäng i attutbildningarna ser litet olika ut på olika orter, eftersom en enda utbildninginte kan passa alla och det är genom att tillåta och till och med uppmuntraskillnader som utbildningarna utvecklas och förbättras.Övergången från industrisamhälle till kunskaps- och informationssamhälleställer höga krav på flexibilitet inom den högre utbildningen.Studieorganisationen bör erbjuda studenterna stor ämnesfrihet och geutrymme för personliga kombinationer. Möjligheter måste utvecklas attskapa en utbildning med kurser i ämnen som traditionellt mest återfinnsinom sammanhållna utbildningar, såsom medicin och teknik.AntagningssystemetUrvals- och antagningssystemet får inte vara alltför låst. Detbör finnas flera vägar att kvalificera sig för högre utbildning,där betyg och högskoleprov är två sätt. Att öppnautbildningsplatser för sökande som gjort ett medvetet ochfritt val innebär att denna mänskliga resurs får utvecklas ochväxa.Kristdemokraterna arbetar för det som brukar kallas fri dimensionering,det vill säga att alla behöriga sökanden i normalfallet skall antas till denutbildning de önskar. Trots den stora utbyggnaden som högskolesystemetgenomgått stängs många sökande ute. Detta är ett slöseri medbegåvning som vårt land egentligen inte har råd med, inte minst med tankepå läget på arbetsmarknaden. En ytterligare utbyggnad är därför angelägen,men kvantitet får inte ersätta kvalitet. Vi kristdemokrater vill se envälplanerad utbyggnad i jämn och hög takt.Högskolans utbyggnadVad som krävs är en långsiktig planering av högskolansutbyggnad; början på en sådan presenterade vikristdemokrater bland annat i en motion i samband medbudgetpropositionen . Denna långsiktighet på denhögre utbildningens område saknar dock regeringen, vilketomöjliggör inte bara nationell utan även regional och lokallångsiktig planering.15 000 av de i sysselsättningspropositionen redan föreslagna 30 000högskoleplatserna för perioden är en permanentning av tidigaretillfälliga satsningar, vilken kunde ha gjorts tidigare om regeringen varit merlångsiktig i sitt agerande. Högskolan har stor betydelse för den samhälleligautvecklingen, men bör utom i undantagsfall hållas fri från åtgärder avkortsiktig arbetsmarknadspolitisk karaktär. Arbetsmarknadspolitiskaintressen har i alltför hög grad präglat senare års utbildningssatsningar utanatt tillräcklig hänsyn tagits till vad som är bäst sett ur ettutbildningspolitisktperspektiv.Kristdemokraterna har länge hävdat att satsningar på utbildning inte kanvara konjunkturbetingade i någon större omfattning. Vi stöder därförregeringens förslag när det gäller att omvandla de tillfälliga platserna tillpermanenta.Antalet nya platser inom den högre utbildningen har ökat med femtioprocent . Kringresurserna i form av kvalificerade lärare,välutrustade bibliotek, platser för självstudier och andra lokaler har dock intetillförts i samma omfattning. Risken är därför stor att kvaliteten iundervisningen blir lidande om ytterligare platser tillförs i allt för snabbtakt.Vi kristdemokrater vill därför fortsättningsvis utöka antalet platser i en någotlugnare takt än vad regeringen föreslår. I gengäld skall samtliga de 22 500nya platser som vi vill se vara permanenta. Vi anser att en jämnutbyggnadstakt ger ett mer effektivt resursutnyttjande. Vår något lägreutbyggnadstakt av högskolornas grundutbildningsplatser motiverar att vianvisar ett lägre belopp än regeringen till utgiftsområdetUtbildning och universitetsforskning. 1997 blir utgifterna 560 miljoner krlägre än vad regeringen anslår.Bara ungefär hälften av de så kallade N/T-platserna som regeringeninrättade har utnyttjas. motsattesig denna typ av utbildning där en speciell grupp isamhället ges företräde till en viss utbildning. Vi förordadeistället en långsiktig lösning med en permanent utbyggnad av högskolan. Vikan i efterhand konstatera att det hade varit ett effektivare sätt att utnyttjaresurserna.Regeringen ger nu inte högskolorna acceptabla planeringsförutsättningarens . 1999 skall 1 miljard sparas på utbildningssektorn.Hur detta skall göras ges inga riktlinjer för. I budgetpropositionen nämnsdenna miljard i förbifarten i det allra sista stycket av redogörelsen föranslagsberäkningar för universitet och högskolor: Besparingen redovisas nurent beräkningstekniskt under anslaget B 48. ersättningar för kliniskutbildning och forskning. Området förefaller slumpmässigt utvalt ochtexten säger ingenting om var man egentligen kommer att görabesparingarna. Detta och det faktum att man villkorar storaforskningssatsningar med statlig kontroll av forskningsstiftelserna gör atttrovärdigheten av budgetpropositionens beräkningar kanifrågasättas.Små och medelstorahögskolorKristdemokraterna delar regeringens åsikt att en så stor delav högskolans framtida expansion som möjligt bör ske på demindre och medelstora högskolorna. Det är givetvis varkenmöjligt eller rimligt att ensidigt betrakta utbildningssektornsom ett regionalpolitiskt styrmedel, men det är inte helleracceptabelt att bortse från den svårersättliga regionalpolitiskaroll som utbildnings- och kunskapscentra spelar.De små och medelstora högskolorna är viktiga för kunskapsspridningenoch de utgör ett stöd för det regionala och lokala näringslivet. De erbjuderregionens företag, myndigheter med flera tillgång till forskning,utvecklingsarbete och utbildning. Ur social synpunkt är fördelen att enstudieovan person lättare tar steget till skolbänken om utbildningsplatsen inteligger på ett alltför långt avstånd. Det kan medverka till att mildra densocialasnedrekryteringen. Av dessa orsaker bör varje län ha en högskoleutbildning.De små och medelstora högskolorna skall utvecklas både kvalitativt ochkvantitativt. Forskningsutbytet mellan de regionala högskolorna ochuniversiteten måste ges bättre förutsättningar att utvecklas.Forskningsresurser ochforskningsanknytningAll högskoleutbildning bör ha någon form avforskningsanknytning. För att kvaliteten inte skall bli lidandeoch forskningsanknytningen minska nu när den högreutbildningen genomgår en kraftig kvantitativ expansion harkristdemokraterna länge ansett att det behövs flerknutpunkter i universitets- och högskolenätverket.Vi stöder målet om att tilldela fasta forskningsresurser till alla högskolor.Det är dock en utveckling som måste ske gradvis. En utbyggnad med syfte attge fler högskolor fasta forskningsresurser bör ske i en takt och på ett sätt somgaranterar att kvaliteten upprätthålls. Regeringens förslag tillgodoser intedetta. Utredningen uttryckte farhågor att det inte vid alla högskolorfinns kompetenta organ för att genomföra den vetenskapligakvalitetsprövning som måste ägnas användningen av alla forskningsresurser.Uppbyggnaden av goda forskningsmiljöer tar tid och kräver långsiktighet.Ansvaret för fasta forskningsresurser kan inte ges generellt utan kan barafördelas till de lärosäten som uppnått en viss organisatorisk nivå. Denresurssituation som föreligger kräver en mycket omsorgsfull prioriteringför att utbyggnaden skall lyckas.Vad det gäller regeringens förslag till fördelning av forskningsresurser ärdet oklart efter vilka principer tilldelningen skett. Vissa högskolor får såstora belopp att man kan ifrågasätta om dessa resurser verkligen kan utnyttjasoptimalt, medan andra högskolor inte får något eller mycket ringa tillskott.Särskilt anmärkningsvärt är det att och Högskolan iSkövde inte beviljats något tillskott alls . Underlaget förmedelstilldelningen är inte tillräckligt för att skall kunna göra enbedömning av relevansen. Regeringen bör här återkomma med bättreunderlag för medelsanvisningen.Det är viktigt att påpeka att regeringen i sitt förslag har utrymme för fastaforskningsresurser p.g.a. att man vill ta över förvaltningen avforskningsstiftelsernas medel, vilket vi motsätter oss. Då man i förslageträknar med dessa medel ger man sken av en större satsning på forskning änvad som egentligen är fallet, eftersom det ger en budgetförstärkning påbekostnad av forskningsstiftelsernas fristående verksamhet. Vi anser attstiftelserna även i fortsättningen bör få förvalta och distribuera sina medelutan statlig inblandning. Detta utvecklas vidare i en separat motion.Regeringen föreslår en genomsnittlig nedskärning med ca 250 miljoner eller14 % av anslagen till , forskningsråden ochrymdforskningen 1997 vilket man vill kompensera genom att konfiskeraforskningsstiftelsernas medel. Eftersom vi inte kan acceptera det avsätter vi ivårt budgetförslag 250 miljoner mer än regeringen tillForskningsrådsnämnden, forskningsråden och rymdforskningen.Vi har i tidigare motioner föreslagit att man bör ta frambedömningsgrunder till stöd för att avgöra vilka högskolor som bör ges fastaforskningsresurser och inom vilka områden. Vi ser den prövning som görs avhögskolor innan de ges rätt att inrätta professurer som en del i detta.Informationsteknik iundervisningenKreativ utbildningsmiljö och höga kvalitetskrav förutsätterett nära samband mellan grundutbildning och forskning.Detta ställer krav inte bara på en väl genomtänktorganisation, utan också på den fysiska högskolemiljön ochpå tillgången till exempelvis bibliotek och annanforskningsutrustning. Närheten studenter och lärare emellanoch närheten till bibliotek kan på ett förtjänstfullt sättkompletteras med ett elektroniskt informationsnät. Dettaskapar förutsättningar för effektiv kommunikation och gertillgång till värdefulla informationsbaser.Informationstekniken kan dock inte ersätta samspelet mellanlärare och studenter och studenter emellan. Ibudgetpropositionen uttrycks en vilja att skapaforskningscentra långt ifrån nuvarande stora ochväletablerade forskningscentra. Man anser att IT gör dessanya centra "oberoende av omedelbar närhet tillforskningsbibliotek, arkiv, nationella och internationellaföreläsare." Vi anser att man måste undvika att isoleraforskningscentra. IT kan vara ett hjälpmedel, men det krävsockså en dialog, t.ex. i seminarieform, mellan olika centra.Regeringen menar också att IT leder till att fler studerandekan ges möjlighet till distansundervisning. Även här anser viatt man bör komma ihåg att det krävs en interaktion mellanlärare och elev för att skapa en akademisk miljö.Distansundervisning är ett bra alternativ till andrautbildningsformer förutsatt att det finns kompetentahandledare som följer studierna och som fungerar som länkmellan lärare och studenter. Slutsatsen måste bli att IT är ettbra hjälpmedel som dock aldrig kan ersätta den personligakontakten.VuxenutbildningRegeringen talar i sin proposition om 100 000 nyautbildningsplatser inom vuxenutbildningen. Vid närmareanalys av förslaget framgår dock att en stor del av dessaplatser existerar under benämningen"arbetsmarknadsbetingade satsningar". Eftersom vi anser attutbildningssatsningar måste vara långsiktiga stöder viregeringens förslag om att göra tillfälliga platser tillpermanenta. Liksom vad gäller för högskolans utbyggnadanser vi dock att utbyggnaden av vuxenutbildningen måsteske i en något lugnare takt än vad regeringen föreslagit, så attinte kvaliteten blir lidande.De tre utbildningsformerna komvux, folkhögskola och studieförbundkompletterar varandra och erbjuder på så sätt ett stort inslag avvalmöjligheter för vuxenstuderande. När behovet av utbildningsplatser ökarär det därför viktigt att alla dessa tre får ta del av utökningen. skiljer sig i sin utformning från komvux, vilket innebär attde lockar till sig andra grupper av studerande. Bland annat har dessautbildningsformer lyckats nå ut till invandrare och funktionshandikappade.Andelen kvinnor har också varit hög, . Kvaliteten på dessautbildningar har visat sig vara hög. Detta påpekade vi i vår motion medanledning av regeringens vårproposition och föreslog en omfördelning avmedel till förmån för folkhögskolorna och studieförbunden. föreslårregeringen en utökning av antalet platser med 10 000 tillfolkhögskolan vilket vi välkomnar. I budgetpropositionen föreslår regeringensamtidigt en besparing om på anslaget till folkbildning. Vikristdemokrater avvisar denna besparing vilket framgår av en särskild motionsom behandlar utgiftsområde 17.Lärare och pedagogiskförnyelseLärarnas betydelse för skolans utveckling kan inte nogunderstrykas. Kurslitteratur och kursplaner kan vara välutvalda men utan välutbildade och entusiastiska lärare blirdet samlade utbildningsresultatet ändå mycket dåligt.Lärarutbildningens kvalitet är därför avgörande. Vivälkomnar därför regeringens förslag om initiativ för att höjakvaliteten.Även förslaget om att bredda rekryteringsbasen får vårt stöd.Satsningar på att öka rekryteringen av studenter med invandrarbakgrundser vi som något positivt, men vi efterlyser samma ambition när det gäller attöka rekryteringen av män till lärarutbildningen.Lärarbristen på våra universitet och högskolor har länge påtalats, menregeringen verkar inte ta situationen på allvar. Avsaknaden av långsiktighet iregeringens högskoleutbyggnad har gjort det svårare att rekrytera och behållakompetenta lärare. Antalet lärare har långt ifrån ökat i samma takt somantalet studenter. växte antalet helårsstudenter med72 % medan lärarantalet växte med . Värst ärsituationen på de små och medelstora högskolorna, som föreslåsstå för den största ökningen av antalet utbildningsplatser. Där är antaletdisputerade lärare att jämföra viduniversiteten och fackhögskolorna.Kristdemokraterna har länge argumenterat för vikten av pedagogiskförnyelse och inte minst vikten av pedagogiskt skickliga lärare inom denhögre utbildningen. Vi menar att lärarna borde uppmuntras att genomgåolika former av pedagogiska kurser samt att undervisning bör ges ett högremeritvärde än vad som är fallet idag.Det kan vara svårt att få utrymme för pedagogisk förnyelse och satsa påutvecklingen av nya undervisnings- och examinationsformer närlärarsituationen är ansträngd.Grundutbildningsrådet som regeringen för sedan ville lägga nedspelar en betydelsefull roll för uppkomsten och finansieringen avutvecklingsprojekt inom undervisningens och pedagogikens område.Förslaget om att av universitet och högskolor kräva en redovisning avomfattningen av och innehållet i det pedagogiska reformarbetet samtinsatserna för lärarnas fortbildning och vidareutbildning, både vad det gällerpedagogiska frågor och jämställdhet, ser vi kristdemokrater som positivt.Vi föreslår vidare att resurser avsätts och fördelas till något eller någralärosäten för att på försök införa en propedeutisk kurs med bl.a. kunskaps-och vetenskapsteori samt etik.JämställdhetHögskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa ett iverklig mening mer jämställt samhälle. De som lederundervisning, forskning och institutioner har ett ansvar attskapa en miljö som ger likvärdiga villkor för kvinnor ochmän. Jämställdheten är viktig inte bara ur rättvisesynpunkt;även kvaliteten blir eftersatt när kvinnors perspektiv ocherfarenheter inte tas tillvara i tillräcklig grad. Undervisningenmåste också bättre tillvarata de skillnader som finns mellankönen. utgör mannen ofta norm och utbildningen äralltför sällan uppbyggd så att den passar både män ochkvinnor i lika hög grad. Högskolan, och även skolan iallmänhet, måste ha som mål att motverka traditionellakönsroller men medverka till att bekräfta könsidentiteter.Könsfördelningen i högskolans forskar- och lärarkår är mycket ojämn. Föratt råda bot på denna snedfördelning behövs flera olika typer av åtgärder. Närman nu måste rekrytera många nya lärare bör detta utnyttjas för attåstadkomma en jämnare könsfördelning inom lärarkåren.Ett av de problem som gör att många kvinnor inte vågar ta steget in i enforskarutbildning är svårigheten att kombinera högre studier medföräldraskap. En förebyggande åtgärd vore att i utökad grad ge doktoranderanställning på doktorandtjänster.Ytterligare en aspekt som understryker vikten av ökad jämställdhet är attden ojämna könsfördelningen inom högre utbildning också är den viktigasteorsaken till sexuella trakasserier. Vi har i tidigare motioner, senast i motion94/95:455 Högskolans jämställdhetsplaner, begärt en ny lagstiftning för attskydda studerande mot trakasserier.InternationaliseringKristdemokraterna ser i likhet med regeringen positivt på deinitiativ som tagit till förbättringar avsystemen för ömsesidigt erkännande av examina. I Sverigeåterstår en del att göra. anser till exempelatt invandrare, med akademisk eller annan kvalificeradutbildning, efter ankomsten till skall få sinutbildning jämförd med motsvarande svensk och erbjudasdelta i kompletterande utbildning och i speciella kurser isvensk yrkesterminologi.EU:s insatser på utbildningsområdet bör i övrigt begränsas till att främjarörlighet och utbyte, inte till att harmonisera utbildningssystemen.Utbytesprogrammet (som ingår i det nyautbildningsprogrammet ) har t.ex. haft mycket positiva effekter påstudentutbyte och utlandsstudier. De nya kontaktnäten med de öst- ochcentraleuropeiska länderna, bl.a. genom det s.k. TEMPUS-programmet,måste underhållas och utvecklas. I fall är framför allt kontakten medinstitutioner i av intresse, vilket gör Östersjösamarbetet till ettviktigt instrument. Utbytesprogram med länder utanför bör ocksåfrämjas. EU har också instiftat ett antal framgångsrika forskningsprogramsom har lett till ett utökat forskarutbyte och gemensamma forskarsatsningar.Livslångt lärandeAllt snabbare samhällsförändringar gör det svårt för ungastuderande att bilda sig en uppfattning om vad som väntardem efter studierna, vad beträffar arbetsmarknaden. Mångaav de utbildningar som erbjuds riskerar också att varamindre relevanta i framtiden.Det blir i det läget allt viktigare att vidareutveckla de utbildningsformersom ger möjlighet att bygga på kunskaper allteftersom förändringar sker.Studietiden bör i allt högre grad sträcka sig genom hela livet och inte barafram tills dess att arbetslivet börjar. Som tidigare nämnts är distansutbildningen av de former som ger möjlighet till studier i flera olika, fritt valda skedenav livet. Även andra studieformer som fristående kurser, deltidskurser,kvällskurser och sommarkurser kan räknas in i samma kategori och bördärför främjas.Möjligheter till deltids- och distansstudier måste vara goda liksom tillåterkommande utbildning och fortbildning.