mot · GK02Jo759 · 1996-10-07 00:00:00 — Beträffande reservat iskogsmark har tidigare ställt sig bakom ettuttalande att av den produktiva skogsmarkennedanför det fjällnära området kan behöva skyddas i reservat.Detta förutsätter att mål för miljöanpassning avskogsbruket uppfylls. inte målet ökar reservatsbehovetupp till emot . bör reservatsbehovetvara uppfyllt.När det gäller odlingslandskapet har föreslagit att600 000 ha skall bevaras . De värdefullaste områdena bör enligtNaturvårdsverket säkerställas som reservat. liberalerna delardenna bedömning.Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarnaäven vid skydd av mindre biotoper krävs kraftigt ökade budgetanslag tillmarkinlösen och intrångsersättningar. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade och det kräver därför omgående en kraftig engångsinsats.Det är framförallt stora områden av ovärderlig s k gammelskog som står påspel. Miljöorganisationernas vädjan till landets samtliga skogsägare om ettfemårigt avverkningsstopp för att inte förstöra något som tar hundratals år attåterskapa har inte gett något resultat. Effekten av de uppenbart otillräckligaanslagen blir att värdefulla biotoper förstörs och att den biologiskamångfalden snabbt utarmas. liberalerna vill därför anslåytterligare till markinköp och intrångsersättningar.Skydda älvarna och andra fria vattendragDen absoluta merparten av våra älvar är exploaterad för attutvinna elektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av destora älvarna och andra betydande vattendrag i outbyggtskick. En utbyggd älv med följande miljöskador kan inteåterställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården attde orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitterunika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem förhotade djurarter. Vid ett flertal tillfällen under deninnevarande mandatperioden har dock frågan om att bygga utvattenkraften förts på tal.I beslutsunderlag redovisas att ytterligare 27 TWhär ekonomiskt försvarbart att byggas ut. För att en sådan utbyggnad skallkunna genomföras måste skyddet för älvarna i naturresurslagen rivas upp.Kommissionen konstaterar att tillskotten från vattenkraften blir små om interiksdagen ändrar vattenkraftspolitiken totalt, och den förordar inte en sådanförändring.För alla vänner av fria vattendrag finns det anledning att känna oro. Denpågående (VDU) som har till uppgift att föreslåvilka ytterligare vattendrag som bör skyddas har paradoxalt nog ökat oron.Den har i en rapport föreslagit ett försämrat skydd för de friavattendragen. Förslaget innebär att skyddet av vissa vattendrag i 3 kap 6 §NRL (Lagen om hushållning med naturresurser) - det gäller bl a de fyranationalälvarna - upphävs och ersätts av helt nya regler. Dessa föreslås raktöver att bli svagare. Begreppet nationalälvar utraderas och det så viktigaförbudet mot utbyggnad av vattenkraft i de skyddade älvarna föreslåsförsvinna.Riksdagen har genom systemet med i fastställda riksintressenbeslutat att skydda de värdefullaste av den återstående "älvnaturen". Dettahar föregåtts av omfattande utredningar och analyser där bevarandevärdetredan har vägts mot vattenkraftsintresset. Denna avvägning har skett tillfördel för naturen och för miljöintresset. Det finns ingen anledning att göranågra andra bedömningar av de älvar som bara för några årsedan beslutat att skydda. Epoken av älvutbyggnad måste nu vara slut ochistället för att minska skyddet för de orörda vattendragen bör det tvärtomutökas genom att flera av de ännu oskyddade vattendragen klassas somriksintresse inom ramen för naturresurslagstiftningen.Stärk strandskyddetI områden med relativt hög befolkningstäthet är det viktigtmed ett betydande strandskydd mot exploatering i olikaformer. Det krävs för att värna växt- och djurlivet, men ävenför att garantera alla människors tillgång till stränderna. Trotsatt det nuvarande strandskyddet stärktes under den förramandatperioden när liberalerna var iregeringsställning, fortsätter strandskyddet att i praktikenurholkas. Enligt vissa studier försvinner strandper år bara i . Enligt berordetta främst på de stora möjligheterna för kommuner attbevilja dispenser från strandskyddet. Problemet är sålundaorganisatoriskt och visar på hur många små undantag på litelängre sikt riskerar att helt undanhålla medborgarnarekreation och naturupplevelser vid stränder. Det är bristenpå samlad överblick över de långsiktiga effekterna sommöjliggör denna utveckling. Därför bör möjligheten förkommunerna att bevilja dispenser från strandskyddet itätbefolkade områden inskränkas.KalkningsverksamhetenFörsurning orsakad av olika utsläppskällor skapar svåraföroreningar och ackumulerade miljöproblem i våravattendrag. Genom kalkningsinsatser i stor skala har stora miljöskador trots allt kunnat motverkas. Omomfattande besparingar görs på anslagen till kalkningenriskerar således årtionden av kalkningsinsatser gå förloradegenom att det snabbt riskerar att ske en återförsurning. Näranslaget till kalkning skars ner vid förra budgeten var detnågot som vi beklagade, men i slutändan godtog p.g.a. detsvåra ekonomiska läget. menar vi dock att gränsen förbesparingar på kalkningsverksamheten är nådd. Folkpartietliberalerna vill därför anslå ytterligare tillkalkningsverksamheten.Ett uthålligt energisystemEnergisystemets utformning har en avgörande inverkan påsåväl den lokala som den globala miljön. Dess struktur måstedärför inbegripa en långsiktig miljöhänsyn.Energiförsörjningen har en tydlig regional och global karaktär. Ineffektivaoch säkerhetsmässigt undermåliga kol- och kärnkraftverk i bl a Öst- ochCentraleuropa innebär enorma miljöproblem. En fortsatt ökning avförbränning av kol i och hotar omkullkasta andra satsningar påatt minska tillförseln av växthusgaser.Energisystemet måste globalt därför ställas om för att bli ekologiskthållbart. Fossila bränslen som kol, olja och kärnkraft skall fasas ut urenergisystemet och ersättas av ekologiskt hållbara energikällor, som inteförorsakar skadliga utsläpp eller avfall och inte förbrukar ändliga resurser.Samtliga fossila bränslen kommer av naturliga skäl att utgöra parenteser imänsklighetens energiförsörjning.Omställningen måste dock ske med hänsyn till andra viktiga samhällsmål.Tillgången på energi till konkurrenskraftiga priser är i förlängningenavgörande för välfärden. En successiv omställning av energisystemet ärdärför att föredra framför kortsiktiga beslut som leder till snabba och kraftigaenergiprishöjningar. Kortsiktiga beslut riskerar att kullkasta förutsättningarnaför viktiga delar av industrin, försämra sysselsättning och välfärd, urholka deoffentliga finanserna och försvåra för hushållen.Förnybara energislag måste ges tid för att utvecklas och erbjudas tillkonkurrenskraftiga priser. Med ekonomiska styrmedel kan man sätta pris påmiljöförstöringen från de fossila energikällorna. Ekologiskt hållbar energioch teknik som t ex biobränsle, solenergi, vindkraft, värmepumpar gesdärmed en ökad konkurrenskraft.En avreglerad elmarknad innebär att konsumenterna får större makt attpåverka de produkter och tjänster som erbjuds. För att öka konsumenternaskraft är det viktigt att den nationella avregleringen noggrant följs upp och attdet skapas system som uppmuntrar energibesparing. Det innebär t ex att denrörliga kostnaden skall utgöra en så stor del som möjligt av den totalakostnaden för elkonsumtionen i konsumentledet. Utöver ekonomiskastyrmedel som miljöavgifter behövs också aktiva insatser, som till exempelteknikupphandling, som uppmuntrar till energihushållning, utveckling avbiobränsleteknik och annan miljövänlig energiproduktion samt forskning. Vimåste vara öppna för att framtiden kan komma att erbjuda nya energikälloroch ny teknik som är ekologiskt hållbar. Forskningen kringenergiförsörjningen måste vara fri från regleringar. Det innebär att debegränsningar som omgärdar kärnkraftsforskningen skall avskaffas.Miljövänligare transporter och arbetsredskapDet är en angelägen och miljömässigt motiverad uppgift attminska transporter som sker med transportmedel vilka drivsgenom fossilt bränsle. Trafiken är en av de sektorer isamhället som genererar en stor del av problemen medförsurning, utsläpp av växthusgaser, buller ochianspråkstagande av mark, som är värdefull från naturvårds-eller rekreationssynpunkt. Möjligheten att åka bil ökarfriheten för många människor. Det gäller särskilt förmänniskor utanför tätorter, men den bensin- ochdieselbaserade bilismen utgör tyvärr ett globalt och regionaltmiljöhot. Den största anhopningen av transporter finner manvid storstäderna där det redan råder brist på mark förgrönytor och andra ändamål. Dessutom uppstår besvärandeoch kostsam trängsel på gator och vägar.Mindre utsläppKoncentrationen av fordon med förbränningsmotorer ledertill höga halter av luftföroreningar och bildning av marknäraozon, som både vållar hälsoproblem och skadar växtlighet.En sundare kommunikations- och trafikstruktur är således enviktig del i miljöarbetet. Det är därför viktigt att genommiljöavgifter styra utveckling mot bättre transportmedel föratt minska förbrukningen av fossila bränslen och ökasäkerheten.Folkpartiet liberalerna föreslår att fastställer ett mål att senast år2010 skall inga fordon med hälsovådliga utsläpp tillåtas i städerna.Utsläppen från motorer i arbetsfordon, t ex traktorer och arbetsredskapsom gräsklippare, går inte att hänföra till transportsektorn. De står dock fören betydande del av luftutsläppen i . anser att arbetet medavgaskrav för och miljöklassning av arbetsfordon måste gå vidare och varaen viktig del i ansträngningar för en bättre miljö i EU. Regeringenbör driva frågan om bränslebeskattning för arbetsfordon i ministerrådet.Folkpartiet liberalerna anser också att regeringen bör föreslå regler omavgaskrav för arbetsredskap.Miljözoner och bilavgifter i städernaFör att begränsa trafiken i särskilt belastade områden ärbilavgifter och miljözoner ett bra medel. Därför skall detvara möjligt för kommunerna att införa bilavgifter i störrestäder, det motiveras inte bara av behovet av medel tilltrafikinvesteringar utan också av miljöskäl. Nyinformationsteknik som redan finns tillgänglig kommer attgöra mycket smidiga system möjliga. Regeringen bör lämnaförslag som möjliggör bilavgifter i större städer. Bilavgifterhar däremot ingen avgörande funktion i glesbygd, däralternativa transportmedel saknas.FörmånsbilarRegeringen har i proposition 1996/97:19 föreslagit en nymodell för beskattning av tjänstebilar. Förslaget innebär attstatens skatteinkomster beräknas minska med drygt enmiljard kronor. Vi avvisar detta förslag. Det är, som närmareutvecklas i en särskild motion, orimligt att i dagensstatsfinansiella läge genomföra en skattesänkningmotsvarande för gruppentjänstebilsinnehavare. I detta sammanhang vill vi endast kortberöra frågans miljöaspekter. Det har å ena sidan hävdats attdet är bra för miljön att bilparken förnyas genom att nya bilarersätter gamla. Eftersom tjänstebilar länge varit en stor del avnybilsförsäljningen skulle detta tala för generösa villkor förtjänstebilar. Å andra sidan är tjänstebilar regelmässigt störreoch mer bensinslukande än bilparken i övrigt. De körs ocksålängre sträckor. Detta sammantaget gör att tjänstebilarnaframstår som ett problem ur miljösynpunkt och inte - somregeringen nu börjat hävda - en lösning på miljöproblem.Slutsatsen är att systemet för beskattning av förmånen attkunda använda en tjänstebil privat måste utformas så atttjänstebilsinnehavarna betalar den fulla kostnaden för sinprivata körning. Så kommer inte att bli fallet medregeringens förslag. Vi har i ett annat sammanhang yrkat påatt regeringen skall utarbeta ett nytt förslag till beskattning avtjänstebilar, som ska inriktas på att en större del avbeskattningen läggs på den rörliga, körsträckerelaterade,delen.KollektivtrafikenDe gemensamma kommunikationsmedlens konkurrenskraftoch effektivitet måste förbättras. Den borgerliga regeringenfattade ett beslut om avreglering av järnvägstrafik. Det varett steg i rätt riktning. Om fler operatörer än SJ får möjlighetatt köra tåg på spåret kommer konkurrensen att leda tillbättre tågtrafik, pressade priser och en attraktivarejärnvägstrafik.Tyvärr tog den socialdemokratiska regeringen direkt steget tillbaka genomatt upphäva avregleringen. Det innebär att SJ befäster ställningen sommonopolist och ensam kör godstrafik såväl på stamnätet som pålänsjärnvägarna. Att detta endast lett till ännu högre kostnad förkonsumenten är ett faktum. liberalerna kräver därför attregeringen återkommer med ett nytt förslag om avreglering.Förutom att en ny avreglering bör genomföras anser vi att systemet medbanavgifter bör utvecklas så att de blir miljörelaterade, och bör desänkas. Regeringen bör utreda förslag om miljöanpassning och sänkning avbanavgiften och återkomma till med ett sådant förslag.En liberal miljöpolitikAtt vrida den nuvarande utvecklingslinjen till en som ärekologiskt uthållig innebär en stor uppgift. En stor uppgiftkräver en stor bredd på olika styrmedel. Inom miljöpolitikenvar först med att tala om ekonomiska styrmedel.Detta möttes då med stor skeptisk eftersom man menade attdetta innebar att miljöförstörare skulle kunna köpa sig fria.Denna inställning har snabbt förändrats i samma takt sommedvetenhet om marknadsekonomins överlägsenhet harblivit bättre. Men det räcker inte med ekonomiska styrmedel;i botten måste det finnas ett grundläggande miljöengagemanghos företag och konsumenter. Ytterst och i grunden krävs detdessutom stabila institutionella arrangemang och en tydliglagstiftning. I detta avsnitt skall vi lyfta fram de viktigastestyrmedlen för en liberal miljöpolitik som syftar till enhållbar ekologisk utveckling.Ett personligt ansvar Miljöarbetet handlar ytterst om ett personligt ansvar förmedborgarna att fatta sådana beslut som har minst inverkanpå miljön. Det handlar om att i vår vardag genom enförändrad livsstil sopa rent framför egen dörr. Den diffusakaraktär som många miljöproblem uppvisar sätter dock denpersonliga motivationen på prov. Miljömedvetna ochansvarskännande konsumenter är avgörande för attmiljömålen skall klaras.För att vi som konsumenter skall kunna göra miljövänliga produktval krävsgedigna kunskaper om de ekologiska sambanden. Kunskap om effekterna avolika konsumtionsmönster på den globala miljön bör således lyftas fram ikonsumentsammanhang. Kännedom om centrala ekologiska samband ledertill ökad motivation att ändra invanda konsumtionsmönster. Miljöfrågornamåste ges en mer framträdande roll i konsumentpolitiken. Olika former avideella organisationer och andra sammanslutningar har en central roll förfolkbildningen när det gäller kunskapen om miljöproblem.Svenska företag skall ledautvecklingen Det är politiker som sätter upp målen för miljöpolitiken,men det är företagen som i praktiken skall leda utvecklingen.Den snabba tekniska utvecklingen i företagen är det bästasom har hänt arbetet för en bättre miljö. Det är företagen somi sin produktutveckling leder utvecklingen av ny miljöteknik.De utgör grunden till att konsumenterna genom sinamarknadskrafter får tillgång till mer miljövänliga produkter.Den miljötekniska industrin utgör en av de snabbastväxande marknaderna i världen. Dess omsättning beräknasatt globalt uppgå till om året.Företagens inre miljöarbete är också centralt och det ärdärför viktigt att uppmuntra olika miljöstyrningssystem inomsåväl stora som små företag. I moderna företag betraktasmiljöarbetet som en stor möjlighet och inte längre något somendast är påtvingat från statsmakterna. I beskriverbegreppet "" de företag som på ett mycketframgångrikt sätt kunnat utvecklas parallellt med en allthårdare miljölagstiftning och allt mer miljömedvetnakonsumenter.I har många företag kommit långt med sitt miljöarbete, menmycket återstår att göra. Det är inte självklart att våra traditionellabasindustrier alltid i grunden välkomnar nya förutsättningar förverksamheten. Genom nya regler för miljörevision och skatteförmåner förmiljöinvesteringar kan denna utveckling mot mer miljömedvetna företag iSverige påskyndas. Bankers och försäkringsbolags ansvar för sina kundersverksamhet kan också behöva ökas för att ytterligare internalisera kostnaderför eventuella miljöskador i alla företags beslutsunderlag.Liberala styrmedel för en uthålligutvecklingStatsmakterna skall genom olika styrmedel sätta upp ramarnaför producenter och konsumenter. För att de skall få avseddstyreffekt är det viktigt att dessa är stabila över tiden ochtydliga i sin utformning.LagstiftningDet yttersta styrmedlet för en hållbar utveckling ärmiljölagstiftningen och dess många regeltyper. Det är viktigtatt den är konsekvent och tydlig i sin utformning. När detgäller regler om tillämpningsområde och kravregler är detsärskilt viktigt med tydlighet och precision för att intereglerna skall bli tomma skal av målsättningar.Markägares naturvårdsansvarEn viktig del av att vårda naturen och att säkra denbiologiska mångfalden måste markägarna ta ansvar för.Äganderätten är inte oinskränkt, utan lagstiftningen liksomdet allmänna rättsmedvetandet bygger på att markägaremåste ta hänsyn till naturvärden i sin markvård ochmarkanvändning. Det har också länge rått en betydandeenighet om att markägare skall ersättas av det allmänna vidkraftiga inskränkningar i förfoganderätten. Men genom enändring i vidgades markägarnasrätt till ersättning och har diskuterats de effekterde nya reglerna fått på naturvården, t ex när det gällerbevarandet av urskogar. Det finns således en motsättningmellan å ena sidan exploateringsintresset som innefattas iäganderätten och å andra sidan mer allmänna intressen, som tex att säkra den biologiska mångfalden.Folkpartiets syn på äganderätt och naturvårdsansvar är att ett betydandeansvar för naturvården måste bäras av markägarna. Förvaltarskapstankenbygger på att ägandet måste utövas på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt.Vi motsatte oss därför utformningen av ersättningsreglerna i PBL 1986.Erfarenheterna från bekräftar att vår oro för effekterna pånaturvården var berättigade. Även om vi i hög grad stödde detgrundlagsskydd för äganderätten som infördes genom beslut hade viönskat en teknisk utformning som inte, vilket nu blev fallet, innebar attersättningsreglerna från PBL upphöjdes till grundlag.De ökade ersättningsmöjligheterna har inneburit att arbetet med att bevaraunika naturmiljöer och säkra den biologiska mångfalden avsevärt försvårats.Rätten till intrångsersättningarna vid redan små restriktioner har lett till attskyddsvärda områden inte har kunnat skyddas. Inte minst tack vareFolkpartiets insatser i riksdag och regering har i och för sig betydande beloppavsatts för områdesskydd för att bl a upprätta naturreservat, men om allskyddsvärd mark skulle förvärvas eller skyddas genom intrångsersättningarskulle statsanslagen behöva vara mångdubbelt större.Vi anser att detta på nytt reser frågan om huruvida utformningen aversättningsreglerna 1986 blev rimlig. En besläktad fråga är om det inomramen för den nya grundlagsregleringen i regeringsformen (RF 2:18) går attutforma ersättningsregler som ger markägarens ansvar för naturvård enstarkare ställning. Om det inte visar sig framkomligt att ändraersättningsreglerna kvarstår möjligheten att öka det allmännas möjligheter attsatsa medel på att rädda skyddsvärda områden eller att skärpa markägarensansvar i skogsvårdslagen.Det är önskvärt att dessa frågor besvaras i samband med behandlingen avden nya . avverkas skyddsvärda områden medeffekter på den biologiska mångfalden. Vi anser därför att dessa frågorskyndsamt måste utredas. Vad vi här har anfört om behovet av en utredningom markägaransvar och naturvårdshänsyn bör som sin mening geregeringen till känna.En samlad miljölagstiftningDen socialdemokratiska regeringen drog tillbakapropositionen om en samlad lagstiftning, den s kmiljöbalken, direkt efter sitt tillträde 1994. Vi beklagade dådetta eftersom en rad angelägna förbättringar imiljölagstiftningen försenades. Detta byggde på insikten omatt alla barnsjukdomar i helt nya lagstiftningar kan byggasbort; ändringar och tillägg är alltid nödvändiga efter attett så omfattande lagverk har trätt i kraft. När nu det nyaförslaget om samlad lagstiftning på miljöområdet har lagtsfram av är detta välkommet. Vi villredan nu påpeka att det trots en andra omgång ilagstiftningsprocessen återstår flera viktiga invändningar.Redan nu vill vi peka på några brister. För det första läggerdet inte tillräckligt bra fast grunden för en modernmiljölagstiftning inom ramen för de utgångspunkter som bl aföljer av det svenska medlemskapet i EU. Förslaget innebäratt nuvarande regelsystem sammansmälts, utan att tillräckligtmånga nya ansatser tas till förbättringar. Utredningsförslagethar av en av utredningens experter kritiserats för attmiljöfrågorna även fortsättningsvis kommer att behandlassom en sektorsfråga underordnad planering,kommunikationsfrågor och exploatering i allmänhet. Dennakritik måste tas på allvar vid den vidare behandlingen. Fördet andra menar vi att systemet med miljökvalitetsnormermåste ges en reell rättsverkan. Detta saknas i utredningensförslag. Om de fastställda normerna överskrids så måste detfinnas något system för att begränsa utsläpp motsvarande detsom överskrids, annars är ju systemet meningslöst. För dettredje är de föreslagna kriterierna för hårda när det gällermöjligheten för ideella miljöorganisationer att vara part idomstol både vid tillståndsprövningar ochskadeståndsärenden.Ekonomiska styrmedel ger bättre miljöGenom att sätta pris på föroreningar eller på utnyttjande avnaturresurser kan marknadskrafterna styra samhället motekologisk uthållighet. Det är därför viktigt att miljöavgifteranvänds i större omfattning än idag.Grön skatteväxlingGenom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för denekonomiska politiken. För att kriterierna för begreppetskatteväxling skall uppfyllas är det viktigt att det skermotsvarande sänkningar av skatten på andra områden.Annars är det inte grön skatteväxling, utan snarare enmissriktad svartväxling till dålig kurs. De höjningar avenergiskatterna som just beslutat är just av sådantslag.För närvarande arbetar en parlamentarisk skatteväxlingsutredning somskall lämna slutbetänkande . Vi konstaterar med beklagandeatt utredningens arbete är onödigt och allvarligt har försvårats genom attregeringen föreslagit och beslutat om stora energiskattehöjningarutan att avvakta utredningens förslag.Folkpartiet liberalerna är positiva till en grön skatteväxling. Ett viktigtinslag i den stora skattereformen 1990/91, som stod bakom, varjust höjd skatt på energi och miljö samt sänkt skatt på arbetsinkomster. Vianser det vara viktigt att driver en offensiv miljöpolitik ochdärigenom verkar pådrivande i det internationella miljöarbetet. ärdet angeläget att beakta industrins internationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna inte driver företag att förlägga verksamheten i andra länder. Ivärsta fall skulle detta till och med kunna försämra miljön, om nämligenmiljökraven i dessa andra länder var avsevärt lägre än i . Det är ocksåviktigt att notera att effektiva miljöskatter leder till att skattebasenminskar,vilket naturligtvis reducerar möjligheten att finansiera andra skatte-sänkningar. Sammantaget anser vi emellertid att det finns goda möjlighetertill en fortsatt grön skatteväxling. Vi avstår från att lägga konkreta förslag iavvaktan på slutbetänkande.Vi har tidigare fört fram tanken på en grön skatteväxling på kommunalnivå. Som illustration kan nämnas att en höjning av avgifterna i tekniskverksamhet, t ex för färskvattenanvändning och sophämtning, med 25procent skulle kunna möjliggöra en sänkning av kommunalskatteuttaget upptill en krona. En sådan växling skulle bl a kräva förändringar ikommunallagen om undantag från självkostnadsprincipen och någonmekanism för att säkerställa att intäkterna återgår till medborgarna i form avsänkt kommunalskatt.