ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fö51 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Behovet och värdet för av en stationering avmilitära helikopterresurser i är stort ochväldokumenterat. Den omfattande sjöfarten och denomfattande färjetrafiken, landets näst största flygplats, denindustriella strukturen med hantering av stora volymer farligtgods, det omfattande yrkesfisket och den storaskärgårdsbefolkningen efter regionens kuster talar för attVästsverige behöver en god beredskap för räddnings- ochbekämpningsinsatser. Marinens tunga helikoptrar är enmycket värdefull resurs och även en nödvändig sådan förvissa civila uppdrag.Det civila säkerhetsläget har till skillnad från det militära inte förbättrats.Det kan därför ifrågasättas i vilken utsträckning besparingar inom försvaretbör riktas mot de delar som har störst betydelse för säkerheten inom dencivila sektorn, i synnerhet som försvarsmakten i fred fått en klar och tydliguppgift att stödja det civila samhället vid svåra påfrestningar. De senasteårens erfarenheter av svåra sjöolyckor talar snarare för en förstärkning avräddnings- och miljöbekämpningsberedskapen. En god beredskap är ocksåviktig för de mer vardagliga olyckstillbuden.Av de totala sjöräddningsinsatserna i landet gjordes enligtSjöfartsverket ca 600 eller längs och i . Det ärungefär dubbelt så många som vid sydkusten respektive Stockholmsområdet.12:e helikopterdivisionen på har en mycket fördelaktig lokaliseringinom med hänsyn till risksituationen, den faktiska insatsbered-skapen, den väl etablerade samverkan för ledning, övning, räddningsinsatseroch möjligheterna till fortsatt utveckling av denna samverkan.Nuvarande dimensionering av helikopterdivisionen med fyra tungahelikoptrar och fem besättningar behövs för att upprätthålla en dygnetrunt-beredskap.En minskning av resurserna och/eller en omlokalisering av divisionenkommer att försämra beredskapen och möjligheterna till effektiva och sam-trimmade räddningsinsatser på ett sätt som varken är motiverat elleracceptabelt.Det skulle också skada det omfattande samarbetet mellan helikopterdivi-sionen och Marinkommando Väst och den betydelsefulla militära verksam-heten på . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållande av helikopterdivisionen på .
mot · GK02Fö53 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 FörsvarsmaktensförsörjningscentrumInom en krympande försvarsmakt är det viktigt att sökaförsvarsmaktsgemensamma lösningar. Det är därför positivtatt regeringen föreslår att ett Försvarsmaktensförsörjningscentrum inrättas.Detta centrum ska samordna arméns, marinens och flygvapnets samt denoperativa underhållsorganisationens utveckling och utbildning i förnöden-hetsförsörjning, transport och kommunikationstjänst (avseende landt-ransporter), motortjänst och trafiksäkerhet samt krigspersonaltjänst.Huvuddelen av denna verksamhet berör främst armén. Ändå är det av storvikt att samordning sker mellan alla försvarsgrenar. En ökad samordning gerekonomiska besparingar i studie-, utvecklings- och materielanskaffnings-kostnader.I finns Arméns underhållscentrum, som är det bäst utveckladecentrumet för dessa funktioner. har ett bra läge ur kommunikations-synpunkt, väl utvecklad infrastruktur med högskola, länssjukhus, bilindustrim m samt landets modernaste pansarbrigad och största trängkår.Det finns en vanföreställning att centrum av denna typ bör ligga iStockholm eller närhet för att personalförsörjning med tillräck-ligt kvalificerad personal ska säkerställas.Eftersom personalramen för det nya centrumet satts ändå snävare ännuvarande arméorganisation, kan Försvarsmaktens försörjningscentruminrättas i utan några investeringar. Om centrumet inrättas i Skövdeinnebär det också de minsta personalomflyttningarna.Försvarsmaktensledningsorganisation rörande försvaret i ärbalanserat och ger denna landsända en godgrundorganisationsstruktur, som ger goda förutsättningar fören effektiv krigsorganisation.Den militära ledningsstrukturen i har försvagats kraftigt sedan1992. Milostaben och 3:e fördelningsstaben har lagts ner.Med hänsyn till pågående översyn av länsindelningen i börhandlingsfriheten att anpassa försvarsområdesindelningen bevaras. Regering-en föreslår därför tills vidare inga andra förändringar av försvarsområdes-staberna i området än avvecklingen i Borås.Om tre försvarsområdesstaber bibehålls bör dessa ligga i , Göte-borg och Halmstad.Med hänsyn till utsatta läge vid en konflikt bör försvarsområ-desstaberna i och behållas om antalet staber ska reducerastill endast 2.Försvarsområdesstaben i och motiveras också av grund-organisatoriska skäl eftersom de i fred är viktiga ledningsorgan i stora garni-soner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Arméns underhållscentrum omvandlas till Försvarsmaktensförsörjningscentrum och att detta lokaliseras till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försvarsområdesstaben i bibehålls även efter enöversyn av länsindelningen i .
mot · GK02Fö55 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Regeringen föreslår att nuvarande skall utvecklastill ett internationellt kommando vilket möjliggör förbättradsamordning och effektivisering av de internationellainsatserna. Många internationella konflikter hade kunnatsundvikas om det snabbt funnits en internationell fredsstyrkaatt skicka till området. Genom bildandet av detinternationella kommandot kommer möjligheter tillsnabba fredsfrämjande insatser att öka.I Försvarsmaktsplanen föreslår ÖB att försvarets internationella komman-do skall lokaliseras till . ÖB:s motiv att flytta verksamheten frånSödertälje är främst att 1 avvecklas och att en flyttning möjliggör enbesparing i grundorganisationen. Med tanke på de allmänt goda förutsätt-ningar som erbjuds i bör försvarets internationella kommandolokaliseras dit. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av försvarets internationella kommando tillSträngnäs.
mot · GK02Fö56 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 I regeringens proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelseföreslås att en översyn av Försvarsmaktens skolor skall ägarum. Den grundläggande flygutbildningen kommer inteenligt propositionen att ingå i denna översyn. I dengrundläggande flygutbildningen är det ytterst angeläget, förbåde elever och lärare och andra som kan vara berörda, kan upprätthålla en hög flygsäkerhet. När förändringaroch förflyttningar planeras inom en flygutbildning är detdärför viktigt att kunna visa i en utredning att alla aspekterangående flygsäkerheten kan upprätthållas därgrundutbildningen planeras äga rum. Vi anser därför att dengrundläggande flygutbildningen bör ingå i den översyn avFörsvarsmaktens skolor som skall äga rum. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av grundläggande flygutbildning.
mot · GK02Fö57 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:11 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred Propositionen är bra och stämmer väl med Vänsterpartietsuppfattningar inom området.Avsnitt 10.7 Kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjöss m.m.ger dock anledning till kommentarer.Havens nedsmutsning är ett allvarligt och ökande problem. Ett identifieratfartyg, vars befälhavare kan hållas ansvarig för sina åtgärder, orsakar ingennedsmutsning annat än sådant som kan betecknas som olycksfall.Identifieringen av fartyg sker efter synnerligen ålderdomliga metoder.En stor del av fartygen identifieras aldrig. Från många av dessa kommeravsiktliga utsläpp, i första hand av olja, men även dumpningar av andramiljöfarliga ämnen. Riskerna för oljeutsläpp kommer att bestå på nuvarandenivå om ingenting görs. En ökning kan inte uteslutas.Företrädare för har i skilda sammanhang påpekat dettaförhållande. Jämförelse med flygtrafiken ger sig själv. Flygplan är utrustademed teknik (s.k. transponder) som vid varje läge och tidpunkt medger säkeridentifiering. Flygplan utrustat med transponder kan inte uppträda oansvarigt.Fartyg utrustade med samma teknik skulle inte avsiktligt uppträda oansvarigt.Den beskrivna tekniken är väl prövad, säker och billig. Åtgärder bör vidtasomgående. bör med kraft verka för att internationella bestämmelserkommer till stånd om transpondersystem för fartygstrafik. I avvaktan på attett sådant arbete kan slutföras bör ta initiativ till att länderna kringÖstersjön inför sådant system. I avvaktan på att detta arbete ger resultat börSverige ensidigt införa krav på att endast fartyg med transponder får anlöpasvensk hamn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fartyg skall vara utrustade med teknik för säker identifiering.
mot · GK02Fö6 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Fel att lägga nerLapplandsbrigadenRegeringen har i sin proposition inför Försvarsbeslut -96gjort en del ändringar i 97, blandannat har Lapplandsbrigaden i härvid föreslagits förnedläggning i motsats till ÖB:s uppfattning.De motiv som regeringen anger för de samlade förändringarna i ÖB:sFörsvarsmaktsplan borde enligt min mening i stället tala för att Lapplands-brigaden icke skall avvecklas.Kravet på fyra ordentligt vinterutbildade brigader har enligt regeringenmotiverat att man vill ändra i ÖB:s förslag. Detta genom att man återläggerDalabrigaden i (i stället avvecklas Livgrenadjärbrigaden i )och återlägger Fältjägarbrigaden i , varvid man i stället villavveckla Lapplandsbrigaden i . Vinterutbildningen i omfattarinte bara Lapplandsbrigaden utan även samt norrlands-brigadernas samlade stridsfordon 90-utbildning. är vinterut-bildningscentrum där investeringar samt etablering för en stor del av norramilitärområdets behov genom ovan nämnda och prioriterade verksamheter(NB 20, strf 90 och SS N) är gjorda. Väsentliga skäl för denna etablering iUmeå har varit den nordliga belägenheten (jämför med ) i kombinationmed den unika närheten och kopplingen mellan ett stort övnings- ochskjutfält i direkt anslutning till kasern- och motorområde.Geografisk spridning av fredsförbanden för att befästa folklig förankringär ett annat motiv för förändringar som regeringen har anfört. OmLapplandsbrigaden avvecklas finns det bara kvar en brigad i norr på ensträcka av , eller mer än halva längd. Det kan enligt minmening inte uppfylla kraven på geografisk spridning. Ej heller uppfyller dettakraven på en folklig förankring, då även fortfarande ärbefolkat. Länet härbärgerar dessutom största stad med drygt100.000 invånare.Utrikespolitisk signal har regeringen angett som skäl för att behålla ettförsvar av . Vilka signaler ger det att inte behålla ett starkt försvar inorr? Hur påverkar regeringens förslag om att bara behålla en brigad inordost signalerna till omvärlden. Anses inte längre de nordligaste och mestglesbefolkade delarna av landet längre värt att försvara? Är inte Nordkalottenlängre av militärstrategisk betydelse? Det är frågor som internationellabedömare måste ställa sig med anledning av regeringens förslag.Kostnadskrävande investeringar säger sig regeringen vilja undvika. Dettarimmar dåligt med att en nedläggning av Lapplandsbrigaden kommer attkräva dyra investeringar för stridsfordonsutbildningen på annan ort. också kommer att flyttas, vilket förefaller troligt i ett nästasteg, innebär det ytterligare stora investeringar. Investeringar som redangjorts i Umeå.Satsa på bärkraftiga och utvecklingsbara garnisonsorter anger regeringenockså som ett skäl för att avvika från ÖB:s förslag. Det är ytterligare ett skälsom talar till fördel.De skäl som regeringen anger för att lägga ner Lapplandsbrigaden, talarsåledes alla för att Lapplandsbrigaden skall behållas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att avvecklaLapplandsbrigaden.
mot · GK02Fö60 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:11 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred Hot- och riskutredningen hade bl. a. till uppgift att analyserapåfrestningar i det fredstida samhället och överväga omberedskapsåtgärderna var tillräckliga. Genom sex scenerierbeskrev utredningen olika påfrestningar och följder av dessasom samhället kunde ställas inför.Det vidgade säkerhetsbegreppet innebär att vi måste ha en helhetssyn påsamhällets hantering av yttre och inre hot och påfrestningar i såväl krig somfred. Samhällets samlade syn på hot och risker bör ge en mer effektiv ochrationell hantering av samhällets alla resurser inklusive totalförsvarets.Kristdemokraterna står bakom den inriktning som Hot- och riskutredningenframlade för att förebygga och hantera svåra påfrestningar samt de förslagsom presenterades för att säkerställa beredskapen mot fredstida påfrestningar.Ju stabilare beredskap vi har i fred desto bättre möjligheter har vi också attklara av påfrestningar i kriser och krig.Kristdemokraterna vill särskilt lyfta fram en väg för att åstadkomma denstabilitet och flexibilitet i samhällets förmåga som är av avgörande betydelseför att klara påfrestningar. Det gäller hur vi kan förbättra den enskildamänniskans möjligheter att förebygga olyckor och agera på rätt sätt vidolyckor och katastrofer.En anledning till den låga beredskapen inför en del risker och hot kan varaatt människor inte tror att det kommer att inträffa något. Det kan leda till attmånga är obenägna att vidta förebyggande åtgärder eller på andra sättförbereda sig inför de risker som förekommer. Det är därför viktigt att vidtaåtgärder som stärker det allmänna säkerhetsmedvetandet i vårt samhälle.Regeringen har bl.a. pekat på kunskap om livräddning och första-hjälpensamt hur man skall klara sig vid långvariga avbrott i el-, vatten- ochvärmeförsörjning. menar att ökad kunskap om dessa sakerger både den enskilda människan och samhället en vinst.För att åstadkomma ett samlat grepp i arbetet att stärka den enskildessäkerhetsmedvetande och förmåga att handla i olika nödsituationer föreslårKristdemokraterna att en vardagens hot- och riskutredning får utgörautgångspunkt för informationsspridning om de påfrestningar vi kan utsättasför i det fredstida samhället. Hot- och riskutredningen pekade bl.a. påfrivilligorganisationernas betydelse när det gäller utbildning och informationoch skolan har självfallet en mycket viktig roll i detta arbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vardagens hot- och riskutredning.
mot · GK02Fö601 · 1996-10-07 00:00:00 — Verksamhetsområde A, Boch DUtgiftsområdet omfattar verksamheter inom totalförsvaret,och nämnder m.m. samt stödverksamhettill det civila och det militära försvaret. I detta utgiftsområdeingår även den internationella fredsfrämjande verksamhetsom genomförs med svensk militär trupp utomlands.När det gäller totalförsvarets fortsatta utveckling har regeringen i prop96/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 utvecklat sin syn gällande detmilitära försvarets krigsorganisation och grundorganisation samt det civilaförsvarets verksamhet i krig och fred.Kristdemokraterna hänvisar därför till den motion som avgivits medanledning av prop 96/97:4. Partiet föreslår där den inriktning somtotalförsvaret bör ha under nästa försvarsbeslutsperiod vad gällerverksamhetsområde A - Militärt försvar, verksamhetsområde B - vissafunktioner inom det civila försvaret samt verksamhetsområde D - stödverk-samhet.Verksamhetsområde C,ochnämnder m.m.Kustbevakningen (KBV) svarar för den civila, fredsmässigaövervakningen i vattnen såväl innanför territorialgränsensom i ekonomiska zon och skall utförasjöövervakning, annan kontroll- och tillsynsverksamhet samtmiljö- och sjöräddningstjänst.I redovisning av utvecklingen i närområdet pekas på attEU-medlemskapet inneburit ett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss.Det gäller den civila gränskontrollen, fiskekontrollverksamheten ochsäkerhetsarbetet inklusive räddningstjänsten.Genom väljer de f.d. östblocksländerna ochFinland nu att importera en större del olja över köl från väst i stället för attimportera via pipeline från . För del innebär dennautveckling att landet tvingas sälja sin olja på den internationella marknaden.Sammantaget har detta bidragit till ökade oljetransporter in i resp. ut urÖstersjön. Antalet registrerade oljeutsläpp har ökat markant i . FörKustbevakningens del innebär den samlade utvecklingen utöver ökadeanspråk på miljöräddning till sjöss att kraven tilltar bl.a. vad gäller över-vakning av att tull-, sjötrafik- och vattenföroreningsbestämmelser efterlevs.Schengentillträdet kommer att ställa ytterligare krav på medlemsstaternasförmåga till gränskontroll. Enligt skall kontrollnivånvara så hög att "den inte uppmuntrar någon att försöka undvika kontroll vidgränsövergång och att samma grad av kontroll skall tillämpas vid alla yttregränser".För att skall kunna svara upp mot de ökade krav somställs behöver närvaron till sjöss öka. Det gäller även en utökning av antaletflygtimmar. Ökningen av antalet oljeutsläpp kräver fler kvalificerademiljöskyddsfartyg för att kunna uppfylla beredskapskraven inommiljöräddningstjänsten.Kristdemokraterna anser att därför behöver tillförasytterligare resurser på utöver regeringens förslag eller ettanslag på . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med ändring i förhållande till regeringens förslag anvisarytterligare eller totalt till anslagetC 1. under utgiftsområde 6 Totalförsvar.
mot · GK02Fö602 · 1996-10-07 00:00:00 — har en lång kust i förhållande till landets yta.Kuststräckan är och är en av EU:s längsta med tvåyttre gränser. Den är dessutom svårövervakad genomvidsträckta skärgårdsområden och glesbygd.Kustbevakningen (KBV) skall genom ständigt pågående övervaknings- ochkontrollverksamhet - där fartyg med miljöskyddskapacitet ingår - bl.a. hahög beredskap för miljö- och sjöräddningstjänst till sjöss.Ökat antal sjötransporter och fritidsfartygstrafik tillsammans med Sverigesmedlemskap i kräver mer resurser för att KBV skall kunna uppfylla dekrav som ställs.För oljetransporterna i eller i anslutning till svenska farvatten svarar ca 400tankfartyg. Merparten av dessa går på svenska hamnar och svarar totalt för ca4 000 anlöp . Transporterna längs och sydkusten är mestomfattande. I takt med industriutvecklingen runt ökartransportbehovet av kemikalier av olika slag.För att KBV i ska kunna upprätthålla minstnuvarande förmåga att vara till sjöss krävs kustbevakningsstationer sålokaliserade att onödiga gångtider kan undvikas. Farvattnen utanförvästkusten är de mest trafikerade i med bl.a. stora mängdermiljöfarligt gods. Anonyma oljeutsläpp är inte ovanligt.För att KBV:s beredskap och närvaro till sjöss inte ska försämras börkustbevakningsstationen i , Tjörns kommun ej avvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kustbevakningsstationen i .
mot · GK02Fö603 · 1996-10-07 00:00:00 — Ansvaret för miljö- och Miljö- och sjöräddningIdag ligger ansvaret för miljöräddning till sjöss hoskustbevakningen och ansvaret för sjöräddning hosSjöfartsverket. Det kan medföra att det vid en och sammasjöolycka kan finnas två myndigheter som är ansvariga förvar sin del av räddningsarbetet. Båda ingripandena kräversåväl operativ ledning som personal och fartygsresurser. Idaganvänds de gemensamma fartygsresurserna vidräddningsarbetet till sjöss, men det deladehuvudmannaskapet kan i vissa situationer leda till ett visstrevirtänkande.Vi är övertygade om att räddningsarbetet blir effektivare och merekonomiskt om ansvaret för den samlade räddningstjänsten till sjöss liggerhos en myndighet.Med tanke på den utveckling som skett hos de maritima myndigheternaunder och den utveckling genomgått närdet gäller flygövervakning och förnyelse av fartygsbeståndet, samt utvecklingav miljöräddningen till sjöss, anser vi att ett samlat huvudmannaskap förräddningstjänsten till sjöss bör ligga hos en myndighet och det bör vara hosKustbevakningen. Vi är väl medvetna om det revirtänkande som finns, därolika myndigheter vill behålla den verksamhet de har haft . Viföreslår därför att frågan utreds av en arbetsgrupp som är helt fristående frånde berörda myndigheterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utreda förslaget tilletthuvudmannaskap för miljöräddning till sjöss och .
mot · GK02Fö604 · 1996-10-07 00:00:00 — Frågor om sjöfart, sjösäkerhet, gränsbevakning till sjöss m mhandhas av flera olika myndigheter och organ:Sjöfartsverket, , ,sjösäkerhetsrådet, , sjöpolisen,livräddningssällskapet, m.fl. Bilden ärnågot splittrad och samordningen kunde vara bättre för attskapa ökad effektivitet. Den svenska har ennågot oklar myndighetsprofil. Den har efterhand tillförts endel uppgifter som tidigare åvilat vissa andra myndighetereller organ som vissa befogenheter för ingripandeninte alltid följt med. Ett numera smått klassiskt exempel ärsvårigheterna att - utan polismans närvaro eller befogenhet -resolut kunna ingripa mot det utländska tråltjuvfisket påsvenskt vatten i Öresund.Kustbevakningen synes ha ett strikt eget myndighetsansvar för ett område,nämligen bekämpningen av oljeutsläpp och andra kemiska föroreningarutefter våra kuster. Övriga uppgifter som åvilar verkar hakaraktären av "överblivna" från andra berörda myndigheter och organ ellertillkomna mera på improvisation utan nödvändiga konsekvensbefogenheter.Av bl.a. dessa skäl är det därför påkallat att se över det regelverk som styrKustbevakningens arbete och befogenheter med sikte på dels att skapa störretydlighet för roll och funktion i förhållande till övriga härberörda myndigheter och organ, dels att förstärka Kustbevakningensmyndighetspotens vid olika former av ingripanden till sjöss varigenom ocksåeffektiviteten skulle kunna öka. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av uppgifter med siktepå en förstärkning av dess myndighetsfunktioner ochingripandebefogenheter.
mot · GK02Fö7 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 I försvarspropositionen Totalförsvar i förnyelse - etapp 2föreslås kvarstanna i med hänvisning till att"Det skulle vara fel i dagens läge att göra betydandeomflyttningar av verksamheter som skall finnas kvar om detmedför stora investeringskostnader - om det inte är absolutsäkert att de är mycket långsiktiga". Propositionen talarockså om att satsa på utvecklingsbara och bärkraftigagarnisoner.En lokalisering av /Internationella kommandot enligt Försvars-maktsplanen, dvs. i , leder till att man med en måttlig investeringoch genom att utnyttja befintliga resurser, långsiktigt uppnår lägre kostnaderoch också utvecklar och stärker en bärkraftig garnison.Det nuvarande innehåller stabsbyggnader, kaserner, idrotts-anläggningar, garage- och verkstadsområde, övningsfält m.m. som 1992/93kostade att förvalta - aktuellare siffror har tyvärr ejkunnat erhållas. Kostnaden torde vara avsevärt högre med hänsyn tillfördyringar och systemförändringar. En avveckling och eventuell försäljningskulle medföra en långsiktig besparing och eventuellt en rejäl intäkt.Kostnader för mark, anläggningar och lokaler i för ettkomplett med Internationellt kommando, ,Minröjningscentrum m.m. har i det nya kostnadssystemet beräknats till9,/år.Sammanfattningsvis kan man alltså konstatera att ett i Strängnäsenligt de beräkningar som görs i Försvarsmaktsplanen ger den störstabesparingseffekten. har dessutom fördelaktiga expansionsmöjlig-heter vid en eventuell framtida utveckling av verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förlägga verksamhet till garnison.