mot · GK02Sk821 · 1996-10-07 00:00:00 — Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen har haftmånga positiva effekter för det svenska samhället och densvenska ekonomin. I vissa avseenden kan vi dock befaranegativa konsekvenser om driver anpassningenalltför långt. Ett sådant område är alkoholpolitiken. Densvenska alkoholpolitiken har byggt på flera delar, varavbegränsat privat vinstintresse och höga priser har varit tvåviktiga komponenter.I och med EU-medlemskapet har vinstintresset släppts in på betydligt flerområden än tidigare, t.ex. import- och partihandelsområdena. Detaljhandels-monopolet har dock kunnat bibehållas.I samband med medlemskapsförhandlingarna fick ett undantagsom innebär att vi får begränsa mängden alkoholdrycker som får föras in ilandet utan att svensk punktskatt betalas. De överenskomna mängderna är 1liter starksprit eller starkvin, vin och öl. I detinforma-tionsmaterial som spreds inför folkomröstningen beskrevs undantaget sommer eller mindre permanent; för att det skulle upphöra krävdes Sverigesmedverkan i ministerrådet. undantaget så här i sitt informationsmaterial om : "Dessaregler skall gälla . 1996 skall frågan prövaspå nytt. Eftersom beslut i dessa frågor kräver enhällighet, får sommedlem ett avgörande inflytande över införselbestämmelserna. "Sekretariatet för Europainformation skrev i sin informationsbroschyr omalkoholpolitik och EU: "I förhandlingarna om ett medlemskap i harSverige fått undantag så att vi inte ska tvingas till en kraftig minskning avpriserna och därmed en ökad försäljning av alkohol. "I samband med diskussionen om ett svenskt medlemskap i publicerade och (föralkohol- och narkotikaupplysning) en rapport om effekterna av lägrealkoholpriser och slopat försäljningsmonopol. I rapporten, som togs fram aven internationell forskargrupp, beskrivs ett antal olika scenarier. En sänkningav de svenska alkoholpriserna till ungefär dansk nivå beräknas i rapporteninnebära en ökning av den alkoholrelaterade dödligheten med cirka 1 000personer och en ökning av antalet misshandelsfall med ungefär 5 000per år.Är då inte farhågorna för vad som skulle hända med slopade eller kraftigtliberaliserade införselbestämmelser överdrivna? Utvecklingen i Danmarksedan början av 1970-talet kan tjäna som en fingervisning om vad vi kanförvänta oss av en liberalare alkoholpolitik. varalkoholkonsumtionen i och ungefär lika stor. drickerdanskarna betydligt mer än vad vi gör. Det som är än mer intressant är att sepå utvecklingen av alkoholskador i . Medan skadorna t.o.m. minskati är de betydligt fler i än tidigare.Försäljning av alkoholhaltiga drycker, liter alkohol:Sverige: 5,8; 5,3Danmark: 6,8; 9,9Uppgifter från CAN, Alkohol- och narkotikautvecklingen iSverige. Rapport 96/1996.Dödlighet i kronisk leversjukdom och cirrhos per 100 000invånare i : 12,0; 13,3; 18,4kvinnor: 6,8; 8,6; 9,1Uppgifterna hämtade från SOU 1994:25, bilaga 11Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en kraftigsänkning av ölskatten med hänvisning till den gränshandelsom uppstått redan i och med de nuvarande bestämmelserna.Samtidigt pågår en diskussion med kringdet undantag fick i samband med förhandlingarnaom medlemskap.Erfarenheterna från och de vetenskapliga rapporter som beskriviteffekterna av sänkta alkoholpriser visar att införselbegränsningarna är avavgörande betydelse för den svenska folkhälsan. De har också en storbetydelse för att hindra ytterligare socialt lidande i alkoholens spår. krav på anpassning från sida strider inte bara motvad som sades till svenska folket före folkomröstningen, det innebär också attlåga alkoholskatter i ett medlemsland tillåts att allvarligt påverka hälsolägetiett annat medlemsland.Regeringen bör därför avvisa tankarna på högre gränser för införsel avalkohol, åtminstone så länge inte miniminivåerna för alkoholdrycker i EU:spunktskattedirektiv höjs avsevärt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av bibehållna införselbegränsningar föralkoholdrycker.