mot · GK02Ju403 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har vid sammanträde beslutatatt tillsätta en kommitté med uppgift att granskadomstolsväsendets organisation. Kommittén skall i en förstaetapp lämna förslag till en ny organisation för domstols-väsendet som helhet. Som nu är vanligt förekommande förutredningar hängs på ett krav om minskat medelsbehov på200 milj.kr. per år.Utredningen har långt innan den lagt fram sitt betänkande blivit föremålför kritik, både från jurister och från allmänheten. Regeringen vill att antaletdomstolar skall reduceras vilket leder till komplikationer i olika led.Samtidigt med att domstolsväsendet nagelfars, våndas åklagarväsendet ipåkomna sviter efter en s.k. reform som infördes och som kankomma att få fatala följder för behandling av brottmål, som riskerar läggas ilångbänk p g a bortrationaliserade kanslibesättningar landet över. För attfullständiga bilden av läget för svensk rättskipning är polisväsendet utsatt förkraftiga besparingskrav som kommer att bli väldigt kännbara förmedborgarna men glädja de brottsutövande krafterna.Regeringens direktiv om att spara pengar är vällovligt, men endast underförutsättning att det rör sig om positiva nettoeffekter. Innebär besparingar attandra sektorer i samhället får ta ökade kostnader, är inte mycket vunnet.Direktiven till domstolskommittén låter klart ana att aktuella rationaliseringarär så omfattande att revor uppstår i den svenska rättsordningen.Det finns skäl att anta att regeringen är ute efter att halvera antaletdomstolar. finns 97 tingsrätter som är illa ute. I det område jag närmasthar kontakt med gäller det tingsrätterna i , , ,, , , , och förmodligen ocksåTrollhättan.Jag ser det som rimligt att där särskilda skäl föreligger måste en och annanav de små tingsrätterna föras över till större enheter. Men rationaliseringenmåste ligga på en nivå som inte äventyrar den svenska rättssäkerheten. Denya stora tingsrätterna med en underdimensionerad kansliorganisationriskerar få alltför hög arbetsbelastning.Domstolsutredningen bör också erinra sig att ett mindre antal domstolarkommer att medföra merkostnader för nya större tingsrätter ochavvecklingskostnader för nedlagda domstolar. Därtill uppkommer ökadekostnader för alla som har ärenden till de nya domstolarna. Långa avstånduppkommer, allt till kanske 25. förekommer det"skolk" vid tingsförhandlingar och det kommer öka om avstånden blir större.Långa polishämtningar är inte billiga!Det förtjänar påpekas att ersättningen till vittnen och andra för förloradarbetsinkomst är maximerad till . Med kraftigt förlängdarestider för vittnen och målsägande riskerar allt fler att göra en nettoförlustnär de skall fullgöra sin medborger-liga skyldighet. Detta kan leda till attrespekten för rättsväsendet urholkas, allt för ett antal sparade miljoner ibudgeten. Alternativet är att öka ersättningarna men i så fall blir "reformen"obegriplig.En annan aspekt är att antalet rättegångar knappast blir mindre omtingsrätterna blir färre. Det finns vidare anledning att sätta ett frågeteckenförtesen att en stor domstol automatiskt har bättre skickade domare. En storstyrka hos dagens mindre tingsrätter är kännedomen om lokala förhållanden,där inte minst nämndemännen har god person-kännedom som i det enskildafallet är av stort värde.Det finns i den allmänna kostnadsjakten inga klara verifikationer på attstordrift i domstolsväsendet ger ekonomiska fördelar. ärmed drygt 100 domare klart störst bland landets tingsrätter. statistik över slutförda brotts- och tvistemål år 1995framgår att snittet mål per domare vid de flesta tingsrätter ligger på 250-300mål. Vid slutfördes 20 000 mål, vilketförvisso är mycket, men när det blir utslaget på antalet berörda domare,kommer man inte ens upp i 200. Här finns alltså inget belägg för att en stortingsrätt med 100 domare är effektivare än en mindre.Ser man till målkostnaden för stor-mindre tingsrätt är den en drygtusenlapp högre per mål än kostnaderna för ett antal mindre tingsrätter.Notabelt är att , som bara har en domare, var effektivast avalla tingsrätter i landet. De små tingsrätterna är duktiga. Som jag framhållittidigare bör också domstolsväsendet vara med och spara pengar. Sverigeligger på översta plats i . kostade domstolarnas verksamhet4,, mot 1,8 i , 1,5 i och i 2,3miljarder kronor. De som regeringen vill skall sparas inper år kommer som jag beskrivit i motionen att ge negativa effekter påkänsliga områden som inte står i rimlig proportion till nyttan av det samladesparbetinget. Förslaget som synes bli utredningens huvuduppgift, att genådastöten åt halva antalet tingsrätter, bör i den delen läggas i malpåse, medundantag för neddragningar som i enstaka fall kan motiveras utifrån lokalaförhållanden.Direktiven till utredningen handlar mycket om effektivitet, kvalitets-uppnående och en billigare organisation. Det är rimligt att anta att denpågående utredningen djupgranskar erfarenheter från tidigare utredningaroch från tidigare sammanslagningar. Och vad kommer förebådadesammanslagningar att ge för nettovinst? Trots allt styrs tingsrätternas arbeteav lagstiftning. Tingsrätten kan inte påverka sin uppgift. Den är bunden attbehandla ärenden som kommer in.En sammanfattning: färre tingsrätter innebär inte att mål och ärendenminskar lika mycket; de kommer i bästa fall att vara oförändrade. Ochpersonalminskningen kommer ofelbart att leda till stora störningar iadministrationen med följder som är lätt förutsägbara. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdet av att de små tingsrätterna behålls,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade utredningsdirektiv vad gäller de mindre tingsrätterna.