mot · GK02Fi202 · 1996-10-07 00:00:00 — Ekonomiska monetära unionen m.m. EU-medlemskapetInternationellt samarbete mellan olika stater är nödvändigtoch behöver utvecklas. Medlemskapet i den europeiskaunionen har däremot inneburit en tilltagande underkastelse ien framväxande europeisk superstat. Självbestämmandet harurholkats och kostnaderna för svensk del har visat sig varastora. De ekonomiska fördelar som ja-sidan utlovade har inteinfunnit sig - tvärtom!En av beställd opinionsundersökning i alla EU-staterunder 1996 visar att svenskarna är mest negativa till medlemskapet av allaEU-folk. av befolkning upplever att medlemskapet varit tillnackdel för dem. En SIFO-undersökning om eventuelltsvenskt medlemskap i ger en liknande bild; var negativa tillEMU och positiva.Folkomröstningen innebar att svenska folket medtvekan godtog medlemskap i den europeiska unionen. En stor del av ja-sidans företrädare lovade att en ja-röst inte innebär ett ja till medlemskap iden europeiska monetära unionen, dvs den tredje fasen i unionens valuta-och penningpolitiska samarbete med gemensam valuta, gemensamcentralbank m.m. Den frågan ska avgöras i ett senare skede. Detta beskedhade sannolikt stor betydelse för att det blev ett ja och inte ett nej ifolkomröstningen. Efter folkomröstningen preciserade regeringen sig till attdet är som ska avgöra frågan om svenskt medlemskap i har dock av flera skäl en sådan dignitet att det inte kan ansessom tillräckligt med ett beslut i . Ett avskaffande av den nationellavalutan måste istället ses som ett irreversibelt beslut av en enaståendeomfattning både i och för framtiden. i svensk historia nationella självständigheten satts i fråga i denna omfattning genom ettenskilt riksdagsbeslut.Den svenska författningen stadgar att har ensamrätt när detgäller att ge ut sedlar och mynt och att lyder under . IEMU är det som har ensamrätt att ge ut sedlar. EU:scentralbank får i sin tur inte styras av enskilda länders regeringar ellerriksdagar. Den svenska grundlagen hävdar alltså folkstyret så starkt att det ärnödvändigt med en ändring i regeringsformen för att det skall bli möjligt förSverige att delta i . Även detta innebär att ett riksdagsbeslut inte ärtillräckligt för att beslut om svenskt deltagande i skall bli lagligt ochdärmed uppfylla rimliga demokratiska krav.Uttalanden från regeringen visar ändock att det råder eller har rått enoklarhet kring både grundlagen och beslutssituationen i sin helhet vilketleder till behovet av ett ställningstagande från sida för attklargöraatt grundlagen måste följas.Den ekonomiska ochmonetära unionenFördelar med EMUEMU, den europeiska monetära unionen, innebär att ett endapenningslag införs för alla medlemsstater i den europeiskaunionen som klarar vissa ekonomiska grundkrav (se avsnitt 4Konvergensprogrammet nedan). Det nya penningslaget,euron, ska vara enda giltiga penningmedel inom unionen, påsamma sätt som dollarn är det inom förenta stater(). Kronan, marken, pundet, francen, liran m.fl.avskaffas. Det är naturligtvis praktiskt att kunna användasamma betalningsmedel i den europeiska unionens allastater. Besvär och kostnader för växling av valutor försvinneroch samarbetet inom unionen underlättas. Handel ochinvesteringar kommer inte längre att hämmas av denosäkerhet som ändrade växelkurser mellan staternas olikavalutor ger upphov till. Snedvridande effekter påkonkurrensen inom näringlivet till följd av att valutor underlånga perioder är under- eller övervärderade försvinner. Ökadstabilitet och trovärdighet för euron jämfört med dagenskrona antas kunna ge lägre realräntor och ett stabiltpenningvärde på sikt.Nackdelar med EMUEn monetär union har emellertid också negativakonsekvenser. Utgivandet av euron måste handhas av enenda centralbank. Den är redan inrättad, finns i ochheter (). Europeiskacentralbanken ersätter den svenska och alla deandra nationella centralbankerna. står underriksdagens kontroll och har enligt svensk grundlag ansvaretför vårt lands penning- och valutapolitik. Penningpolitiken,dvs utgivandet av penningmedlet krona, har stor betydelseför räntenivån på korta lån och förändringar i penningvärdet.Valutapolitiken, dvs hur och vilket värde kronan åsättsgentemot andra valutor, har i sin tur betydelse för vårutrikeshandel. Penning- och valutapolitiken återverkardärför direkt på hela den svenska ekonomin. Det gäller bl.a.löneutvecklingen, investeringsnivån, arbetslösheten och denekonomiska tillväxten. Penning- och valutapolitiken ärviktiga delar i ett lands ekonomiska politik. Avhänder sigSverige penning- och valutapolitiken till en europeiskcentralbank innebär det ofrånkomligen att vi i motsvarandegrad förlorar vår förmåga att oss själva styra. Demokratinurholkas, sätts delvis ur spel, folkstyret blir alltmeren chimär.Men det är också ett ekonomiskt hasardspel. är i den europeiskaunionen ett litet utkantslän och kan under inga omständigheter ges ettavgörande inflytande. Svensk ekonomi är mer exportberoende och merberoende av de amerikanska och asiatiska ekonomierna än de dominerandemedlemsstaterna i den europeiska unionen. Det sistnämnda förhållandetavspeglas bl.a. i att den svenska kronkursen i högre grad än decentraleuropeiska följer dollarkursen. Det är för övrigt på dessautomeuropeiska marknader som vi ser en snabb ekonomisk utveckling somSverige skulle kunna dra mer nytta av . Det här betyder att vilöper stor risk att dels drabbas hårdare av störningar i utomeuropeiskaekonomier, dels att inte kunna dra lika stor nytta av en eventuell fördelaktigutveckling inom den europeiska unionen som de andra medlemsstaterna.Därtill kommer att vi inom har byggt upp en välfärdsstat ochnationell ekonomi som i flera viktiga avseenden avviker från de dominerandedragen inom den europeiska unionen. Det innebär att vi har delvisannorlunda problem som kräver andra lösningar än vad som kan förväntasvara förhärskande inom den europeiska unionen. Risken är uppenbar att denpenning- och valutapolitik som den kommer attföra inte är skräddarsydd för svenska behov - tvärtom kan den förvärra deproblem vi skulle behöva åtgärda. De omfattande svenska välfärdssystemenmedför högt utgifts- och skattetryck, vilket innebär att risken för storastatliga budgetunderskott i lågkonjunkturer är större än i de dominerandeEU-länderna. Vi kommer därför att tvingas skära ner ytterligare ivälfärdssystemen för att kunna uppfylla de krav som är förknippade medEMU och som formaliseras alltmer i den så kallade stabiliseringspakten.Möjligheterna inom finanspolitiken, dvs att staten lånar mer för att hållauppe efterfrågan eller gör väsentliga förändringar i skattesystemet, är starktbegränsade eftersom sådana åtgärder skulle undergräva stabiliteten i denmonetära unionen. Det är tvärtom så att till EMU kopplas långtgåendefinanspolitiska restriktioner. Finanspolitiken tvingas helt enkelt anpassas tillbåde den europeiska penning- och valutapolitik och deneuropeiska unionens övriga överstatliga politik.Det här får dramatiska återverkningar på arbetsmarknaden ochlönebildningen. Kan vi inte möta ekonomiska svårigheter med vare sigpenning- och valutapolitiken eller finanspolitiken, så tvingas vi istället tillhögre arbetslöshet, flyttning dit jobben finns eller sänkta löner. Visst behövsdet en mer flexibel arbetsmarknad, men som medlemmar i blir kravennäst intill extrema. Det troliga resultatet är att en hög arbetslöshetpermanentas, att en stor del av landets arbetsföra befolkning aldrig blirdelaktig i produktionen, att fattigdomen och misären tillåts breda ut sig. Vifår ett hårdare samhälle med ökat våld, större motsättningar och ökadesociala problem. Även ur snävt ekonomisk synpunkt är det ett sämresamhälle.EMU i ett europeiskt perspektivInte heller i ett bredare europeiskt perspektiv är fördelarnastörre än nackdelarna. Framförallt innebär ett genomförandeav en gemensam valuta att vi kommer att få se betydligtstörre regionala skillnader i framtidens än idag.Skillnaderna mellan rika och fattiga regioner kommer att ökaoch andelen utslagna och arbetslösa kommer att skilja sig änmer . När inte valutorna finns kvar som stötdämpare ide nationella ekonomierna blir valet i ekonomiskt besvärligatider: arbetslöshet, flytta eller sänk lönen. Vi vet att det finnsett betydande motstånd inom EU-länderna mot att flytta ochsöka jobb i andra länder med andra språk och andra kultureroch likaså finns ett starkt motstånd mot att anställamänniskor från andra länder och andra kulturer. Dettamotstånd kommer säkerligen att finnas kvar . Kvar blir valet mellan att sänka lönen eller att bliarbetslös.Dessa ökade regionala skillnader kommer i sin tur att leda till ökade kravpå ekonomiska insatser från för att motverka polariseringen. Detinnebär att EU måste bli ekonomiskt betydligt starkare vilket i sin turleder till nya nedskärningar i de nationella välfärdsprogrammen.Förebilden för euron finns i , men i finns inte de övrigaförutsättningar som krävs för att det hela skall fungera. Så länge vi inte,liksom i , skapat en gemensam kultur med ett gemensamt språk kommergenomförandet av en gemensam valuta med all sannolikhet att öka deekonomiska och sociala problemen istället för att lösa dem.EMU - ett politiskt projekt utanåtervändoFrågan om den gemensamma valutan diskuteras ofta somvore den fristående från den övriga unionsideologin. Så ärnaturligtvis inte fallet. EMU skall tvärtom i första hand sessom ett politiskt projekt, som en del i den övergripandemålsättningen att bygga stormakten . Först i andrahand handlar det om ifall den gemensamma valutan är bra iett ekonomiskt perspektiv. Strategin är att förverkliga idéngenom att steg för steg integrera de olika länderna.Skillnaden mellan EMU-steget och andra delar är bara att dethär steget är så mycket mer avgörande genom att det saknarreturbiljett. Har vi en gång gjort oss av med vår valuta så blirdet oerhört svårt att få tillbaka denna självständighet igen.EMU innebär både en gemensam valuta-, penning- ochfinanspolitik. En egen valuta är kanske det främsta kännetecknet på ettsjälvständigt land. Det är för som för andra länder ett beslut utanåtervändo. Det är inte bara ett stort steg utan det avgörande steget för attbygga förenta stater.Miljöpartiets bedömning ochställningstagandeMiljöpartiet motsätter sig ett svensk deltagande i EMU.Folken och människorna i och EU har inget att vinnapå att bygga upp en ny stormakt med allt vad det innebär.Sverige bör därför motverka att EMU kommer till stånd.EMU-projektet hotar för svensk del att leda till att delar av näringslivetslås ut, till fortsatt och tilltagande massarbetslöshet, ökande ekonomiskaklyftor och minskat inflytande för medborgarna. Svensk ekonomi får sämreförutsättningar att fungera bra om kronan ersätts med en europeiskenhetsvaluta. Den egna valutan, kronan, är en viktig stötdämpare gentemotdessa olikheter i vår omvärld. Tas kronan bort blir påfrestningarna påföretagen och arbetsmarknaden betydligt större. Det innebär att fler företagslås ut och att fler blir arbetslösa.De fördelar som EMU kan antas medföra är antingen förhållandevis små,eller kan genom en bra ekonomisk politik uppnås även utanför EMU.Kostnaderna för valutaväxlingar är låga och sjunker snabbt tillföljd av ökat bruk av ny teknik. Förbättrat informationsutbyte genom detökande bruket av modern informationsteknik och ökad internationellfrihandel minskar riskerna för långvarigt felvärderade valutor, snedvridandeeffekter på konkurrensen m.m. Ökad stabilitet och trovärdighet för kronan,och därmed lägre realräntor och stabilt penningvärde, beror på vår egeninhemska ekonomiska politik. Att försöka importera stabilitet ochtrovärdighet genom uppgående i EMU är uttryck för en farlig felsyn - detsnarare försämrar den svenska ekonomins grundläggande funktionssätt ochförmåga att hävda sig såväl inom EU som internationellt. Nackdelarna medEMU framstår som långt större och kan i praktiken bara undvikas genom attvi stannar utanför.Kritiken mot som sådant, och i synnerhet mot ett eventuelltsvenskt deltagande, ökar stadigt ifrån näringsliv och ekonomisk expertis.EMU har mycket stor betydelse för hela svenska folket och implikationernapå det svenska självstyret är stora. I praktiken skulle ett svenskt deltagande iEMU medföra att mycket stora delar av den ekonomiska politiken i iframtiden beslutas i och Bryssel.Ett flertal länder i EU kommer att anordna folkomröstningar om sitteventuella deltagande i . Det framstår på denna och ovanståendegrunder som nödvändigt att svenska folket i en folkomröstning avgörhuruvida ska gå med i eller ej. Ett medlemskap i äroåterkalleligt - det blir i praktiken omöjligt att gå ur. Det borde vara ensjälvklarthet att ett sådant beslut måste prövas i en folkomröstning!Sverige utanför EMUMen vad händer om vi stannar utanför EMU? Är inte riskenstor att vi ändå tvingas till samma politik? Vi är ju redanmedlemmar i den europeiska unionen och huvuddelen av vårutrikeshandel sker med andra medlemsstater i unionen.Kommer vi att straffas med högre räntenivåer eller hinder ihandel och samarbete?Svaret beror på vilken politik vi väljer att föra. Ser vi till att vi har balans ide offentliga finanserna och att samhällets infrastrukturer fungerar väl,fortsätter vi med frihandel och internationellt samarbete, månar vi om att allaska kunna delta på ett produktivt sätt i samhällsutvecklingen - ja, då bör detgå bra som det gör i t.ex. och . Då kan vi vidmakthålla en bravälfärd, starka sociala skyddsnät och emotse en positiv ekonomiskutveckling. Vi anser att kan stå utanför EMU just i kraft av att hasunda statsfinanser, låg ränta och inflation samt en stark och stabil valuta.Den som istället argumenterar mot ett medlemskap i för att kunnafortsätta ha stora budgetunderskott, ökad statsskuld, ökad inflation och högreräntor, gör dock ett stort misstag. Ett sådant utnyttjande av självständighetenskulle ställa sig mycket dyrbart och snabbt rasera svensk ekonomi. Det skullemedföra höjda realräntor, företags- och kapitalflykt och ökad arbetslöshet.Istället för att kunna styra vår egen framtid blir vi därigenom fångar i ennegativ spiral av allt sämre ekonomisk utveckling och urholkad välfärd.Denna nej-linje saknar all trovärdighet och utgör i debatten en tillgång fördem som vill att ska gå med i EMU.ERM och valutapolitikenFlera av de steg tagit på vägen mot denmonetära unionen förskräcker. Valutaregleringenavskaffades utan att ersättas med ett modernare system för attupprätthålla en viss tröghet på den snabbt växandevalutamarknaden. Kronans knytning till EU:s valutasystem,, slutade med att den dåvarande borgerliga regeringenoch Socialdemokraterna med gemensamma krafterframgångsrikt pumpade in luft i kronan. Den bubblan sprackefter katastrofala riksbanksränta. Det kostade detsvenska folket mångmiljardbelopp, fördjupad lågkonjunktur,utslagning av företag, snabbt ökande statsskuld, högarbetslöshet och minskade investeringar.Den svenska kronans värde och stabilitet beror ytterst på den inhemskaekonomiska politiken och landets ekonomiska förmåga. Knytningar till andravalutor medför, på ett konstlat sätt, att kronans värde låses fast. Därmeduppkommer risker för obalanser i ekonomin. Snedvridande effekter påkonkurrensen inom näringlivet till följd av att valutor under långa perioderär under- eller övervärderade ökar. Möjligheter till spekulation öppnas ochen osund valutahandel gynnas. Det kan i värsta fall leda till händelseförloppsom ovan beskrivet.En anslutning till eller knytning till andra valutor skulle såledesöppna för omfattande spekulation, som allvarligt och varaktigt kan skadasvensk ekonomi. Risken för varaktiga och negativa obalanser i svenskekonomi skulle öka. Det skulle också försvåra saneringen av statens finanser,och därmed riskera att rasera den förbättring av svensk ekonomi som nupåbörjats.Vi anser att den svenska kronan inte bör anslutas till eller knytas tillandra valutor. Den flytande växelkursen har fungerat bra och visat sigförhindra skadlig spekulation mot kronan. Kronkursen bör därför tills vidarefortsätta att vara flytande.Om EMU bildas som planerat kommer med största sannolikhet ett ERM2bildas för de EU-stater som inte ingår i EMU. Vi anser att ska verkaför att deltagandet i ett ERM2 ska vara frivilligt och att inte skaingå.Riksbankschefen och regeringsföreträdare antyder emellanåt att det iframtiden kan bli aktuellt att knyta kronan till eller ERM2. Sådanauttalanden leder ofelbart till omfattande spekulationer som knappast kananses vara till fördel för svensk ekonomi. Enligt gällande grundlag är detRiksbanken som förfogar över valutapolitiken. är Riksbankenriksdagens organ. Vi anser därför att som krav för Riksbankensätter att kronan inte ska knytas till eller andra valutor utan särskiltbeslut i om detta.KonvergensprogrammetDet är oerhört viktigt att statens budgetunderskott vänds tillett överskott och att statsskulden minskas. Det är av störstabetydelse att inflationen och räntorna hålls låga och i paritetmed vår omvärld. Det är viktigt att kronans värde är stabiltoch utvecklas positivt. De fem s.k. konvergenskraven stårdärför inte i motsatsförhållande till en grön ekonomiskpolitik - tvärtom! Men den ekonomiska politiken kan intetillåtas bestå av enbart dessa fem krav. Tvärtom måste deunderordnas övergripande sociala och miljömässiga mål förden ekonomiska politiken.Sverige har som medlem i EU haft att upprätta ett konvergensprogram medovanstående fem krav. Dessa krav är kvalifikationskraven för deltagande iEMU:s tredje fas, dvs det som ovan betecknats som medlemskap i medverkan i detta konvergensprogram har bl.a. medfört attsåväl arbetslösheten som miljöfrågorna har lyfts upp som centrala måljämsides med konvergenskriterierna. Avsikten är att ska bedömaom målen att minska arbetslösheten och minska miljöskulden tillgodosetts isamband med ett eventuellt beslut om ska gå med i EMU:s tredje faseller ej.I de gjorda uppföljningarna av konvergensprogrammet (bilaga i tillväxtpropositionen), (bilaga i vårpropositionen) och ianslutning till den nu aktuella budgetpropositionen finns emellertid ingensom helst uppföljning vad gäller miljömålen med. Därmed omöjliggörsriksdagens bedömning av hur konvergensprogrammet uppfylls. Det visar attregeringen nonchalerar delar av det överenskomna konvergensprogrammet.De bedömningar vi kunnat göra av utvecklingen av den svenskamiljöskulden visar att den ökat ytterligare sedan regeringen antogkonvergensprogrammet. Regeringen har inte lagt fram något som helsthandlingsprogram för att försöka tillgodose miljömålen i det svenskakonvergensprogrammet. Tvärtom aviseras betydande nedskärningar påmiljöområdet i statsbudgeten!Med anledning av detta föreslår vi att uppdra till regeringen attåterkomma till med en analys av miljökonsekvenserna avkonvergensprogrammet. Regeringen bör också lägga fram en plan eller ettåtgärdsprogram, som tydligt tillgodoser kravet att miljöskulden inte ökas,utan tvärtom minskas som konvergensprogrammets övriga kravuppfylls.Även kravet att minska arbetslösheten missköts av regeringen. Men där harman åtminstone redovisat utvecklingen och försökt producera förslag - omän först efter det att oppositionen i tog initiativet. Dessvärre ärregeringens föreslagna åtgärder mot arbetslösheten helt otillräckliga.Arbetslösheten ökar istället.Det är därför mycket märkligt att regeringen avvisar förslagom sänkt arbetstid, grön skatteväxling och satsning på gröna jobb. Som vihar visat i vår partimotion som avslogs av så skulledessa åtgärder mer än halvera den totala arbetslösheten. De är också fullt utfinansierade i våra förslag. Det finns därför skäl att betvivla regeringensförmåga vad gäller att bekämpa arbetslösheten.Regeringen hävdar, fullt riktigt, att arbetslösheten inom EU driver framden hopplöshet och de antidemokratiska tendenser som fått växtkraft idagens . Man hävdar i bl.a. skrivelsen inför den nu pågåenderegeringskonferensen att "arbetslösheten är ett hot mot ekonomisk och socialstabilitet och ytterst mot vårt demokratiska styrelseskick". I tidigaresammanhang har regeringen hävdat att den inre marknaden skulle medförasänkt arbetslöshet - bl.a. inför beslutet om . Så har inte blivitfallet - tvärtom ökar nu arbetslösheten i länder som t. ex. Tyskland.Det finns därför starka skäl att regeringen nu åter prövar frågan om sänktarbetstid, sänkt skatt på arbete (och istället högre energi- och miljörelateradeskatter) och en satsning på gröna jobb.Det svenska konvergensprogrammet har i själva verket en viktig roll förSveriges möjligheter att stå utanför EMU. Detta kan förefalla paradoxalteftersom konvergenskraven är en kravlista i unionsfördraget för att få varamed i . Kravlistan från kan beskrivas som tvåövergripande krav; balans i de offentliga finanserna och bra kontroll påpenning- och valutapolitiken. Därtill kommer kraven på minskad miljöskuldoch arbetslöshet. Detta är viktiga ekonomisk-politiska krav för att medframgång kunna avstå från medlemskap i , men också för att underlättaett framtida utträde ur EU.Avgifter och bidrag till EUm.m.Medlemsavgifterna i EU kostar svenska staten ca 20miljarder . Dessa avgifter kommer högst sannolikt atthöjas . Detta är närmast absurt i sompräglas av hårda besparingar, höjda skatter och storaunderskott i den offentliga sektorn. För att få tillbaka en delav medlemsavgifterna tvingas staten skjuta till pengar bl.a.till en jordbrukspolitik som varken regeringen elleroppositionen vill ha - möjligen undantagen. Densnabbaste besparingen för den offentliga sektorn vore attlämna EU, som en stram ekonomisk politikupprätthålls som minskar landets sårbarhet.Bidragen från EU, ofta kopplade till motsvarande svenska bidrag, utsättsinte för samma grad av granskning, prioritering och uppföljning från svensksida som andra anslag på statens budget. Det gäller bl.a. forskningspengar,bidrag inom jordbrukssektorn och regionalpolitiska bidrag. Vi anser attriksdag och regering i betydligt större utsträckning måste kontrollera ävendessa utgifter - oavsett om de går via EU:s budget eller från svenska statensbudget. Det gäller även bidrag direkt till vissa bidragsmottagare från EU:sbudget som inte går via svenska statens budget. Regeringen bör få i uppdragatt till återkomma med genomgripande redovisningar och förslagtill framtida hantering av EU-bidragen.Även principerna för upphandling bör ses över i EU-samarbetet.Nuvarande principer styr mot storskalighet, anonymisering, centraliseringsamt bortrationaliserade arbetstillfällen och ökande mängd transporter medutsläpp av bl.a. drivhusgaser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de övervägande fördelarna med att för del stanna utanförEMU,2. att beslutar att svenskt medlemskap i skall föregås av enfolkomröstning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt medlemskap i måste föregås av ändring iregeringsformen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska politiken i samband med ett svenskt nej tillEMU,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslutsfattande om valutapolitisk regim, anslutning till ERMm.m.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående svensk anslutning till ,. att beslutar att skall avgöra ett eventuellt deltagandei eller ERM2,8. att hos regeringen begär en analys av miljökonsekvenserna avkonvergensprogrammet,9. att hos regeringen begär en plan eller ett åtgärdsprogram förminskad miljöskuld som del i fullföljandet av konvergensprogrammet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre kontroll, prioritering och uppföljning av bidrag frånEuropeiska unionen.