mot · GK02A820 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen måste återkomma till medförslag på hur förslag ska förverkligas.Det händer att utländska kvinnor som misshandlas eller behandlas illa avsina män inte vill polisanmäla eller gå ifrån dem eftersom de riskerarutvisning från . Regeln om att utlänning som sammanbor eller är giftmed en svensk utvisas om samboendet upphör bör ses över.Könsstympning av kvinnor är ett brott som skall bestraffas grovt. Detmåste finnas en obligatorisk skyldighet för svenska myndigheter att upplysadem som kommer från länder där könsstympning praktiseras, att dettabetraktas som ett grovt brott i svensk lag och att handlingen är straffbar ävennär den begås utomlands.Skola och utbildningArbetet med att förbättra jämställdheten måste bli enintegrerad del av undervisningen i skolan. Som ett första stegmåste denna kunskap förmedlas till eleverna vidlärarutbildningen. För att även nå resultat på kortare sikt börjämställdhetsfrågor lyftas fram i lärarnasfortbildningsprogram. En förbättrad kunskap om och insikt ide brister i jämställdheten som finns i dagens samhälle måsteförmedlas till skoleleverna och diskuteras i klassrummet.I och i gymnasiet har flickorna bättre betyg än pojkarna. Ihögskolans grundutbildningar är det lika många kvinnor som män. Tyvärrsöker inte lika många kvinnor till de längre högskoleutbildningarna eller tillde utbildningar som har de teknisk inriktning. Särskilda insatser för attfrämja rekryteringen av kvinnor till de tekniska utbildningarna ska skeframöver enligt tidigare löfte från regeringen. När dessa kommer och vilkade skulle vara vet vi dock inte. Vi menar att åtgärder måste sättas inomgående för att öka rekryteringen och för att göra de tekniska och natur-vetenskapliga utbildningsvägarna i högre grad relevanta för kvinnor redannu. Trots många försök att "locka" flickor till teknik är de tämligen få somantagit utmaningen. Det är dags att på bred front vidareutveckla introduktion,pedagogik, tillgänglighet, SYO och inte minst lärarnas utbildning ochfortbildning för att på allvar få flickor att vilja söka sig till tekniskautbildningar. Det tekniska basåret är mycket bra för dem som tidigare valtannan inriktning och bör användas i större utsträckning. Enligt vår uppfatt-ning bör man kunna organisera liknande förberedande basår, men till heltandra studievägar med iögonfallande sned rekrytering t.ex. vissa lärarutbild-ningar, vård- och omsorgsutbildningar. Basåret skulle i de fallen då i förstahand riktas till män.Utöver kraftfulla insatser enligt ovan på breddning av innehållet i detekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningarna behövs åtgärder föratt få fler kvinnor att forska, disputera, utnämnas till professorer, blientreprenörer inom verksamheter som knoppas av från den renahögskolevärlden.Folkpartiet avvisade regeringens förslag om att införa utbildningsbidragtill forskarutbildning som komplement till doktorandtjänster . Åtgärden visarpå mycket bristande insikter om unga kvinnors livsvillkor. Det är helt fel attåter göra forskarstuderandes tillvaro osäker. Det kommer att påverkakvinnors val mycket mera än mäns, och på så sätt även motverka andrainsatser som görs för att öka andelen kvinnor som fortsätter sina studier tilldisputation. Den i detta sammanhang viktigaste åtgärden är alltså attdoktorandtjänsterna återinförs på bred front. En viktig förutsättning förkvinnors vilja att satsa på studier och förkovran är att få bort de orättvisalöneskillnaderna. Vår syn på det fortsatta jämställdhetsarbetet inom skola,högskola och forskning utvecklas i våra partimotioner på dessa områden.Delat ansvarFörvärvsfrekvensen för kvinnor har, med undantag för desenaste årens lågkonjunktur, successivt ökat och är idagendast marginellt lägre än männens. Denna utveckling är bra,då hela befolkningens kompetens och arbetsinsats krävs föratt upprätthålla den välfärdsmodell en majoritet av svenskafolket vill ha. Emellertid har inte fördelningen av ansvaretför hem och familj förbättrats i samma takt. Detta innebär attmånga kvinnors arbetsbelastning har ökat drastiskt undersenare år. Undersökningar har visat att kvinnors produktionav stresshormon t.o.m. ökar efter det att kvinnan återvänthem efter att ha avslutat sin arbetsdag. I statistiken förkvinnors ohälsotal visar sig de troliga konsekvenserna avdenna arbetsbelastning.Det är sannolikt att många av de löneskillnader som existerar påarbetsmarknaden har sin grund i den ojämna fördelningen mellan kvinnoroch män av ansvaret för hem och familj. Kvinnor utnyttjar i väsentligt högregrad tiden i föräldraförsäkringen samt är även den av föräldrarna som oftastär hemma för vård av sjukt barn. En lång rad av förändringar måste kommatill stånd för att förändra denna ojämna ansvarsfördelning. Införandet av dens.k. pappamånaden kommer förhoppningsvis att successivt innebära att flerfäder utnyttjar en större del av tiden i föräldraförsäkringen, och kanske ocksådärigenom ges en större insikt i och kunskap om arbetsuppgifterna i hemmet.Alla ojämlikheter kan emellertid inte bekämpas med hjälp av lagstiftning,utan det krävs ett ihärdigt och uthålligt opinionsarbete för att ändra påinvanda könsmönster och historiskt betingade ansvarsområden.Folkpartiet liberalerna anser att det delade ansvaret för hem och familjockså är en av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå jämställdhet iarbetslivet. Så länge arbetsgivarna underförstått kan utgå från att det ärkvinnan som bär huvudansvaret för barn och familj faller det sig naturligt attrekryteringen till ansvarsfulla poster i samhället i allt för stor omfattninggynnar män.Mannen som god förebildVi representerar inte superpappornas skara. Vi representerar alla deotillräckliga papporna, som vill vara med sina barn men som inte haftkraften och modet att bryta sig loss från könsrollernas mönster. (UrPappagruppens slutrapport)Det går inte att bedriva ett framgångsrikt jämställdhetsarbeteom inte männen också involveras i processen. Könsmönsteroch attityder etableras tidigt i barnens utveckling. Inte minstdärför är det viktigt att männen ges större möjlighet att aktivtdelta i barnens utvecklingsprocess. Genom att vara godaförebilder ökar också möjligheterna för barnen att utvecklasfriare från invanda könsmönster. På så sätt byggs en bas föratt underlätta jämställdhetssträvandena i samhället. För attdetta ska kunna bli möjligt krävs attitydförändringar hosarbetsgivarna i synen på männen och deras ansvar ochrättigheter som småbarnsföräldrar. Vid skilsmässor blirmånga pappor mer eller mindre ofrivilligt "frånvarandepappor".Därför är det viktigt att lagstiftningen och praxis anpassas så att barnengaranteras rätten till båda sina föräldrar. Gemensam vårdnad bör varautgångspunkten som juridiskt vårdnadsbegrepp. Enskild vårdnad böranvändas endast i undantagsfall. Den gemensamma vårdnaden bör ytterligarestärkas så att beslut som inverkar på barnets nära och vardagliga kontaktermed båda sina föräldrar tas i uttryckligt samförstånd av föräldrarna.Umgängesrätten ska kunna fastställas av domstol inom ramen för gemensamvårdnad och med särskilt beaktande av respektive förälders förmåga ochberedskap att samarbeta och underlätta för barnets kontakt med båda sinaföräldrar. Väntetiderna för vårdnadstvister måste kortas så att inte interims-beslut med begränsad rättssäkerhet blir avgörande.Föräldrar i kris bör erbjudas rådgivning och familjesamtal med bådemanlig och kvinnlig familjerådgivare närvarande. Särskilda familjerättsenhe-ter bör etableras där domstolens ledamöter väljes och utbildas eftererfarenheter av modernt och delat föräldraskap.PappaledighetEtt mål för såväl familjepolitiken som jämställdhetspolitikenär att både kvinnor och män skall kunna vara föräldrar och tadet praktiska ansvaret för sina barn som de har ettarbete för sin försörjning. Det är viktigt för barnen attfäderna utnyttjar sina möjligheter att vara föräldralediga. Dendel av tiden i föräldraförsäkringen som tas ut av männen ärmycket liten, men kommer med stor sannolikhet att öka i ochmed att den s.k. pappamånaden har införts.Forskning visar att en tidigt etablerad och nära relation mellan fader ochbarn är gynnsam både för fadern och barnet och ger en god grund förrelationen under resten av livet. En ökad föräldraledighet för fäder bör ocksåmedverka till att förändra attityder hos chefer och arbetsledare så att de serföräldraledigheten som något naturligt att utgå ifrån vid planering ochorganisation av arbetet.Ett annat skäl för att öka fädernas uttag av föräldrapenning är att kvinnorsmöjligheter att nå jämställdhet med männen på arbetsmarknaden är begräns-ade så länge det praktiska ansvaret för hushåll och barn huvudsakligen vilarpå dem. Ett delat ansvar för den praktiska omsorgen om barnen skulle inne-bära en jämnare fördelning av yrkesavbrotten mellan kvinnor och män ochdärmed öka kvinnors möjligheter att vidareutvecklas och göra karriär i sittyrke.Många upplever föräldraledigheten som något mycket privat, något sompolitiker inte ska ha åsikter om fördelning eller förläggning av. Det liggermycket i det. Å andra sidan är det resultat som denna fördelning ger inte baraprivat, den får återverkningar på många fler än det föräldrapar det handlarom. Därför anser vi liberaler att en kombination av morot och piska, ettvillkorat stöd, är användbar i det ekonomiska stödet till småbarnsföräldrar iform av en individuell och högre ersatt månad i föräldraförsäkringen.Att regeringen nu väljer att ta bort "moroten" i pappamånaden, den högreersättningen, och enbart behålla "piskan", den individuella anknytningen, ärytterligare ett bevis på att någon djupare insikt om jämställdhetsfrågorna intefinns i denna regerings ledning. Mamma- och pappamånaden bör även fort-satt ha en högre ersättningsnivå, vilket krävs i vår partimotion omfamiljepolitiken. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målet med jämställdhetspolitiken är lika möjligheter förkvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett mer jämställt samhälle är tillväxtbefrämjande och skulleutveckla samhället i positiv riktning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utveckla nya arbetsvärderingsmetoder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att ge möjlighet till s.k. grupptalan vid mål omlönediskriminering enligt jämställdhetslagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens särskilda ansvar som arbetsgivare för att motverkaorättvisa löneskillnader mellan män och kvinnor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en kommission för att ta ett helhetsgrepp på orättvisalöneskillnader mellan män och kvinnor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att släppa loss den kvinnliga skaparkraften inom dennuvarande offentliga sektorn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det önskvärda i att det generella stödet till barnfamiljer ökar påbekostnad av det selektiva stödet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en väl fungerande barnomsorg är en förutsättning för attsmåbarnsföräldrar skall kunna arbeta,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans centrala roll för att bryta invanda könsmönster när detgäller unga människors val av utbildning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personvalssystemets utformning,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillämpa ett system med dubbla nomineringarvid tillsättandet av representanter i statliga styrelser och utredningar,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länsstyrelsernas jämställdhetsexperter skall få utöva regionaltillsyn i samarbete med JämO särskilt med inriktning på jämställdhetsplaner,14. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lag-stiftningen att förslag blir genomförda,315. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändring av lagstiftningen så att inte en utländskperson som sammanbott med en svensk person, än ,utvisas,416. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om myndigheters skyldighet att upplysa personer från länder där detförekommer könsstympning om att det är ett allvarligt brott enligt svensklag,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underliggande orsaker till nuvarande orättvisa löneskillnader påarbetsmarknaden,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av föräldraförsäkringen i allmänhet och den s.k.mamma- och pappamånaden i synnerhet.4