mot · GJ02Ub25 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:157 Lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan liberalerna anser att det är viktigt att föräldrar gesett större ansvar för, och inflytande över, sina barnsutbildning. Det tillgodoses främst genom att föräldrar ochelever ges en möjlighet att själva välja skola. Genom rättenatt välja skola garanterad genom en skolpeng som följereleven till en skola eller en s k friskola gesföräldrar och elever den verkliga makten. Skolledningennödgas att erbjuda en god undervisning och en i övrigttrevlig skolmiljö för att eleverna skall söka sig dit.Därutöver ger den nya läroplanen (Lpo 94) och betygssystemet möjligheterför föräldrar att ställa krav på skolan vad gäller undervisningen så att varjeelev når upp till de kunskaps- och färdighetskrav som är preciserade på etttydligare sätt. En förutsättning för föräldrarnas delaktighet är således främstatt de har grundläggande kunskaper om skolans mål och förutsättningar.Utvecklingssamtalen i skolan bidrar också till ett ökat föräldraengagemang.Likaså finns det anledning att understryka att föräldraengagemang för barnsutbildning måste ha sin grund i det aktiva deltagandet i barnets arbete när dett ex gäller läxläsning.Utgångspunkterna ovan för föräldraengagemang i skolan hindrar inte attföräldrarnas inflytande i skolan kan utvidgas genom inrättandet av lokalastyrelser för skolan med föräldramajoritet. Det är viktigt att understryka attdet handlar om ett försök och att det råder fullständig valfrihet förkommunerna att delta. Huruvida en kommunalpolitiker skall ställa sig positivtill denna möjlighet är naturligtvis helt avhängigt den särskilda förordningensom regeringen skall lägga fast.Folkpartiet liberalerna vill höja en varningsflagga för en del frågor isamband med att försöken genomförs.Den första frågan handlar om vad en föräldramajoritet i praktiken kommeratt bestämma över. Det är inte klart belyst vilka ökade befogenheter de nuföreslagna föräldrastyrelserna i praktiken kommer att få, jämfört med deredan i dag existerande s.k. brukarråden. Dessa råd har sin grund i enmöjlighet till villkorad delegering i kommunallagen. Dessutom finns det ennyligen införd möjlighet i kommunallagen att inrätta s.k. självförvaltnings-organ. Föräldrarna skall inte överta det professionella ansvaret för hurundervisningen skall bedrivas.Det politiska ansvaret för föräldrastyrelsens beslut skall kunna utkrävas avde kommunala politikerna i allmänna val. Denna utgångspunkt är betydligtsvagare än vad föreslog. Den ville att föräldrastyrelsernaskulle kunna "få ta över en stor del av rektorns åligganden så som dessa ärbeskrivna i läroplanen". Detta är naturligtvis orimligt och det är glädjandeattregeringen inte har tagit dessa tankar till sig. Frågan blir då vad som kvarståri praktiken.Det område som ligger utanför rektors ansvar för den pedagogiskaverksamheten kan inte vara särskilt omfattande. Därmed blir det klart att denlokala föräldrastyrelsen i allt väsentligt utgör ett surrogat för regeringensnegativa inställning till verkligt föräldrainflytande genom ett system medskolpeng om som liberalerna förordar.Den andra frågan gäller hur föräldrar till styrelsen skall utses.Utgångspunkten måste rimligen vara att de flesta föräldrar vill delta istyrelsen för att påverka sina barns utbildning. Skall detta ske på ett stormöteoch hur ofta? Vilket ansvar har en föräldrastyrelse mot andra föräldrar sominte är nöjda med styrelsens beslut? Det är ett minimalt demokratiskt krav attvalförfarandet är klart reglerat och att det gjorts känt för alla föräldrar medbarn på skolan på ett godtagbart sätt. Dessutom har vi svårt att se att allaföräldrar har en samsyn på lösningar av för barnens utbildning viktiga frågor.Föräldrar har precis som politiker olika uppfattningar.Den tredje frågan handlar om att föräldraintresset för det egna barnet intealltid är detsamma som allmänintresset att tillfredsställa samtliga barnsbehov. Den professionella skolledningen har av naturliga skäl lättare atturskilja allmänintresset och behovet hos barn som behöver särskilt stöd.Dessutom finns det som utredningen påpekar en risk för att det blir devälutbildade och föreningsvana föräldrarna som kommer att ta till vara de nyamöjligheterna.Den fjärde frågan gäller ekonomin. Det är svårt att förstå hur alla föräldrarskall kunna ha möjlighet att avsätta arbetstid och därmed förlorad inkomst fördessa sammanträden. Detta är en central fråga för att garantera alla föräldrarsmöjlighet att deltaga i en föräldrastyrelse. Den självklara invändningen ärnaturligtvis att alla sammanträden skall ske utanför arbetstid. Detta är förståsfullt rimligt, men frågan om eventuella kostnader borde åtminstone ha belystsi propositionen. Beroende på hur stor styrelsen blir kan det röra sig omrelativt stora summor i ersättning för förlorad arbetsinkomst. Medel somsannolikt kommer att tas från andra budgetposter.Den avslutande synpunkten ligger i att det även kan finnas engenerationsspänning mellan barn och föräldrar. Föräldrastyrelsen får inte gesmöjlighet att inskränka den möjlighet till elevens "fria val" som givits i dennya läroplanen för . Det vore att ta bort den dynamik som ges närbarn i begränsad omfattning själva får göra viktiga val. Det vore olämpligtom föräldrarna kollektivt skulle bestämma vad som är de lämpligare friavalen för eleverna. Det är viktigt att den yngre generationens öppenhet fört ex nya former av medier inte förvanskas genom lokala föräldrastyrelser.Det är av vikt att dessa fem problemområden analyseras och får en klarlösning i den förordning som skall reglera de tilltänkta föräldrastyrelsernasmaktutövande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslaget till lokala styrelser medföräldramajoritet i skolan.