ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub474 · 1996-10-07 00:00:00 — har läkarbrist rått i Norrlandslänen.Trots en viss utökning av läkarutbildningen i finnsfortfarande ett hundratal läkarvakanser i regionen. Samtidigtfinns ett visst läkaröverskott i storstadsregionerna. Under1995 utexaminerades 91 läkare i , som defyra landstingen i norra sjukvårdsregionen utannonserade131 AT-tjänster för nyexaminerade läkare. Detta visar attUmeåutbildningen är otillräcklig och bör utökas attmotsvara 130 utexaminerade läkare en bit in på 2000-talet.Det kan av denna anledning inte vara riktigt som regeringen ipropositionen föreslår att en minskning av läkarutbildningen skall ske iUmeå utan att hänsyn tas till ovanstående förhållanden. Under de kommandeåren ökar pensionsavgångarna dramatiskt inom läkarkåren. Åren 2010-2013pensioneras i vårt land omkring 1 100 läkare . Det tar frånintagning till läkarutbildningen till en färdig specialistkompetens vilketmedför att läkarutbildningen redan nu bör dimensioneras utifrån dennaförutsättning.Med hänsyn till nuvarande arbetsmarknadssituation och kommandepensionsavgångar i Norrlandslänen föreslås därför att läkarutbildningen vidUmeå universitet utökas för att motsvara Norrlandslänens efterfrågan påläkare. Dessa platser ryms inom det totala antalet utbildningsplatser på Umeåuniversitet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat antal utbildningsplatser för läkarutbildning vid Umeåuniversitet.
mot · GK02Ub475 · 1996-10-07 00:00:00 — Tandläkarutbildningen i svarar förtandläkarförsörjningen i de fem nordligaste länen inklusiveGävleborg. /95 gjordes en kraftigneddragning av tandläkarutbildningen. Detta skedde vid allautbildningsanstalter. I skedde en neddragning med 40procent. antas bara 170 tandläkarstuderandeper år fördelade med 50 platser i och 40 platservardera till , och . En utredning somSocialdepartementet gjort visar på det framtida behovet avtandläkare. Man pekar på att antalet tandläkare på grund avpensionsavgångar kommer att minska 2 000. Därförskulle det krävas ett fortsatt intag på 200 tandläkarstuderandeper år.En ytterligare minskning av tandläkarutbildningen äventyrar också denodontologiska utbildningens och forskningens kvalitet. Utredningen omframtidens tandläkarutbildning angav att 50 intagningsplatser per utbild-ningsort var ett minimum för att upprätthålla god kvalitet för utbildning ochforskning.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att antalet utbildningsplatserskall skäras ner vid samtliga utbildningsorter. Med kännedom om att tand-läkare som utbildas i också till största delen stannar inom regionen ärdet av stor vikt att får behålla nuvarande utbildningsplatser. Dessaplatser ryms inom det totala antalet utbildningsplatser på . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet utbildningsplatser för tandläkarstuderande vid Umeåuniversitet.
mot · GK02Ub476 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska läkarutbildningen har varitdimensionerad för en expansion av hälso- och sjukvården.De senaste årens strukturförändringar inom vården, samtavsaknad av neddragning av läkarutbildningen har lett manifest läkararbetslöshet. Det finns ca600 heltidsarbetslösa läkare. Risken är stor att andelenarbetslösa läkare ökar betydligt i sambandmed de stora nedskärningarna som görs i sjukvården.Farhågorna om ett väsentligt läkaröverskott har således besannats,överskottet kommer ytterligare att öka. Trots att tecken till denna utvecklingfunnits har andelen nybörjare på läkarlinjensuccessivt ökat. 1989 skedde en ökning från 845 till 925. beräknasantalet nybörjare till 880! Till detta kommer ett väsentligt tillskott avutländska läkare. har ca 250 utländska läkare fåttsvensk legitimation.Trots den neddragning av platser på läkarutbildningen som har skett detsenaste året har många läkare svårt att fullfölja sin grundutbildning. Detfinns inte tillräckligt många platser för allmäntjänstgöring (AT). Det innebäratt de läkare som går eller skall påbörja sin läkarutbildning inte fårmöjlighet att ta ut sin legitimation - dyra studieår kastas bort. För närvaranderekryteras enbart ca 500 läkare till den specialistutbildning som läkaregenomgår efter legitimation. Detta innebär att andelen specialister i början på2000-talet, när de stora pensionsavgångarna kommer, är för liten.Med ett tillskott av närmare 900 läkare och en pensionsavgång påca 300-400 riskerar arbetslösheten , förutsatt att ingaytterligare nedskärningar drabbar sjukvården, att vara flera tusen. Kostnadenför en utbildning som aldrig kommer till användning blir stor. Varje utbildadläkare kostar samhället ca en miljon kronor.Samtidigt kommer det att bli brist på specialistläkare. Det vore avden anledningen angeläget att medel för den teoretiska grundutbildningenunder överförs till specialistutbildning av läkare somgenomgått grundutbildning. Specialistutbildningen är en angelägenhet förlandstingen, varför statliga medel måste överföras till landstingen. Alltflersvenska läkare söker sig utomlands och än så länge råder det brist på läkare iDanmark och . Detta bidrar till att hålla arbetslösheten nere i . Ibörjan , i samband med stora pensionsavgångar, måstegrundutbildningen av läkare åter ökas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om att intagningen tillläkarutbildningen reduceras ytterligare och att medel överförs till en utvidgadspecialistutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ub477 · 1996-10-07 00:00:00 — Bibehållen lärarkompetens i skolan Vikten av att den svenka skolan utvecklas är ett nationelltintresse. Från att undervisningsresultaten i internationelljämförelse legat på en hög nivå har de nu sackat efter på ettbetänkligt sätt. Omfattande åtgärder har vidtagits för attåterföra undervisningen till den tidigare tätplaceringen.Man har t.ex. ökat de materiella förutsättningarna genom att förbättralokaler och undervisningsmateriel. Man har reviderat läroplaner. Man hargenomfört organisatoriska förändringar för att både lärare och elever skall fåen bättre arbets- respektive studiemiljö. Man har också ökat elevers ochföräldrars möjligheter att deltaga i planläggningen av skolarbetet samtidigtsom de givits ökad frihet att välja de för varje elev bäst lämpade studie-alternativen.En allvarlig brist i detta arbete, som syftat till att anpassa och utvecklaundervisningen och återföra skolan till dess forna internationella status, visarden nu sittande regeringens politik. Denna ger nämligen inte det utrymme förden jämförbarhet mellan olika skolformer och skilda pedagogiker inom denkommunala skolan respektive mellan den komunala skolan och friskolorna,som visat sig så viktig för skolans utveckling och som tidigare regeringinförde.När det gäller lärarnas mycket viktiga funktion och betydelse förundervisningsresultatet har många diskussioner förts både i vårt land ochutomlands. Som i alla yrkeskårer finns goda och mindre goda företrädare.Inom läraryrket är sannolikt den personliga förmågan och kompetensen meravgörande än i de allra flesta andra yrken. Vikten av att lärarna bibehåller sinkompetens under hela den yrkesverksamma tiden kan inte nog betonas.Därtill måste de följa den pegagogiska utvecklingen liksom deras ämnensutveckling mycket mer noga med dess snabba kunskapstillväxt.För att skolan skall kunna garantera en modernt inriktad undervisning ochlärarna skall kunna dokumentera en fortlöpande hög kompetensnivå borde ettsystem med certifikat (tillstånd) av samma typ som t.ex. förekommer i USAinföras. Bakom denna idé ligger att lärarna efter återkommande prövningar,t.ex. , skall dokumentera sin kompetens för rätten att få fortsättaundervisa. Andra yrkesutövare med motsvarande höga krav, t.ex. piloter,genomgår liknande kompetensprövning för att få fortsätta utöva sitt yrke. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att bibehålla hög lärarkompetens i svenskskolundervisning.
mot · GK02Ub480 · 1996-10-07 00:00:00 — har hävdat att de mindre ochmedelstora högskolorna ska stärkas både vad gäller antaletutbildningsplatser och tillförandet av fastaforskningsresurser. Det är därför glädjande att vi genomöverenskommelser med regeringen har kunnat staka utriktlinjerna för ett kraftigt kunskapslyft i hela landet.Högskolan är av avgörande betydelse för utvecklingen iFyrstadsområdet och omgivande region.I linje med strävan att stärka de mindre och medelstorahögskolorna kommer /att få 1 000 nya utbildnings-platser, fördelade på 400 platser och 600 platser . har detvååriga programmen förlängts till vilket givetvis medför ökadekostnader. För att ökningen ska kunna fullföljas på ett bra sätt är detnödvändigt att detta beaktas vid kommande medelsfördelning till Högskolani /Uddevalla.Parallellt med utökningen av antalet utbildningsplatser måste enmotsvarande utveckling av forskningsverksamheten ske. Det ligger ettomistligt värde i att tillskapa goda forskningsmiljöer med långsiktigfinansiering vid de mindre högskolorna. Detta för att kvalitetssäkrautbildningen genom en förstärkt koppling mellan utbildning och forskningoch fler lärare som själva bedriver aktiv forskning. Det är också angeläget attfå examensrättigheter för magisterexamen. Endast tre högskolor, varav /är en, saknar den möjligheten. Vi har utvecklat ettsystem med klara kriterier för hur de små högskolorna ska kunna kvalificerasig för examensrättigheter. För att /skakunna klara det krävs ökade forskningsresurser. Även om de små hög-skolorna nu får fasta forskningsresurser är satsningen för liten. Centerpartiethar därför i partimotioner om forskning och högre utbildning för 1998föreslagit 150 miljoner utöver regeringens förslag till detta ändamål. Avdessa medel bör 6 miljoner avdelas till /Uddevalla.Det innebär en dryg fördubbling av forskningsresurserna till högskolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida fördelning av resurser till Högskolan iTrollhättan/,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning.
mot · GK02Ub481 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildningar som syftar till vård och rehabilitering avmänniskor ställer höga krav på kunskap och färdighet, bl.a.för att trygga patientsäkerheten. Arbetsterapeututbildningenär en sådan utbildning.Ett yrke som innebär behandling av människor ställer ofta högre krav påden nyexaminerades färdigheter än för många andra yrken.När nyexaminerade arbetsterapeuter går ut i dagens arbetsliv, fordras ettomedelbart självständigt ansvar för patientbehandling, sompatientsäkerhet och kvalitetssäkring är oomtvistliga hörnstenar i svenskhälso- och sjukvård.Arbetsterapeut är ett självständigt yrke, som genom sin verksamhet spararpengar för såväl samhället som för enskilda genom rehabiliterande insatser,vilket medför minskat personligt lidande, tidigare återgång till arbetet,mindre beroende av samhällets vård, hemtjänst m.m.Kunskapsutvecklingen inom yrkesområdet har varit oerhört snabb undersenare år.Dagens hårdnande arbetsmarknad och besparingar inom hälso- och sjuk-vården har förändrat kraven på nyutbildade arbetsterapeuter och jämförbaragrupper.Utbildningen håller hög teoretisk nivå, men erfarenheten från praktisktillämpning är begränsad. ofOccupational Therapists (WFOT) har som minimumstandard krav på minst1 000 timmars praktik för godkänd utbildning. Detta är också ett kriteriumför medlemskap i organisationen.Såväl teoretisk utbildning som praktisk erfarenhet krävs för att fungera brainom alla yrkesområden. Inom arbetsterapiområdet och dess forskning tillhörSverige en av världens ledande nationer. För att ytterligare höja arbets-terapeuternas utbildningsstandard, bör dock möjlighet ges att utvidga ochdärmed förbättra den praktiska tjänstgöringen i anslutning till inträdet påarbetsmarknaden.En ökad praktiktjänstgöring av utbildningen bör därförgenomföras utan att för den skull göra avkall på kvalitén i övriga delar avutbildningen.Detta ökade krav på praktik kan lösas på flera sätt, men huvudalternativentorde vara två. Antingen tillskapas ett praktikår, som arbetsgivarna ansvararför eller förlängs utbildningen ett år.Bägge alternativen medför betydande kvalitetsförbättring för alla parter.Erfarenheter, från bl.a. arbetsterapin vid , visar inte oväntatatt en successiv inskolning ger många fördelar för den samlade verksam-heten.Med hänvisning till ovanstående föreslås därför att regeringen analyserarovannämnda situation och återkommer till med förslag beträffandeförlängning av arbetsterapeuternas utbildning med anledning av behovet avökad praktiktjänstgöring. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av arbetsterapeuters utbildning med anledning avbehovet av ökad praktiktjänstgöring.
mot · GK02Ub485 · 1996-10-07 00:00:00 — Förvaltning och utveckling av befintlig bebyggelse,fastigheter, infrastruktur och olika slags anläggningarkommer att vara en växande uppgift inomsamhällsbyggandet. Projektering och byggande av helt nyabyggnader kommer att vara en marginell uppgift.Förvaltningen av vår stora byggnadsmassa kräver både ekonomisk, social,teknisk och estetisk kompetens. Det är en kvalificerad uppgift att ta hand ombefintliga byggnader, hitta lämpliga verksamheter, anpassa dem till nya kravoch få dem att bli trivsamma och lönsamma. Utbildningen av arkitektermåste ta hänsyn till denna utveckling. utbildas arkitekter tillarbetslöshetpå grund av att arkitektutbildningen är alltför ensidigt inriktad mot att ritanya hus. Arkitektutbildningen måste breddas mot förvaltning av redanbyggda hus och miljöer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändringar i arkitektutbildningen.
mot · GK02Ub487 · 1996-10-07 00:00:00 — att beslutar att under anslaget E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med i enlighet med vad somanförts i motionen,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. N/T-utbildningar.
mot · GK02Ub488 · 1996-10-07 00:00:00 — Samverkan mellan högskolor och samhälle På basis av två utredningar om ökad samverkan mellanhögskolor/universitet och det omgivande samhället, harregeringen lagt fram förslag om en ändring av högskolelagen,på så sätt att denna samverkan formellt blir till en tredjeuppgift för lärosätena. Detta initiativ är både angeläget ochriktigt.I såväl utredningsförslagen som regeringens proposition kan man dockutläsa att tyngdpunkten i samverkanssträvandena ligger i gränssnittet hög-skola/näringsliv. Det är förståeligt eftersom det i denna relation finnspotential för framväxt av nya företag, ökad sysselsättning med mera. Jagmenar dock att den ökade samverkan måste omfatta högskolans samverkanmed hela det omgivande regionala samhället. För en balanserad regional -och ur social och ekonomisk synvinkel - gynnsam utveckling, är det viktigtatt samverkansuppgiften utsträcks från näringslivet till arbetslivet. Till detsenare räknar jag (förutom näringslivet) den offentliga sektorns olika verk-samheter (vård, omsorg och utbildning) och de fackliga organisationerna.Lokalt och regionalt finns hos kommuner, landsting och fackligaorganisationer stora behov av ny kunskap, vetenskapligt prövade metoderoch tillförsel av ny kompetens. På samma sätt kan dessa delar av detomgivande samhället bidra med erfarenheter och nya angelägnaproblemområden och frågeställningar.Med anledning av detta bör det till varje högskola i landet knytas en sam-rådsgrupp bestående av relevanta företrädare för det omgivande samhället.Viktigt är att samrådsgrupperna har en stark regional prägel och förankring. Isamrådsgrupperna skall finnas företrädare för högskolan, studenterna,regionens näringsliv, de fackliga organisationerna samt lokala och regionalamyndigheter. Som framgår av namnet bör dessa grupper ha en rådgivandefunktion och hållas skilda från den mer formella ledningen och styrningen avhögskolan. Kreativa och engagerade samrådsgrupper vid de nya högskolornakan bli den resurs som mest verksamt bidrar till att göra de nya högskolornatill än mer dynamiska krafter för den framtida utvecklingen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av samrådsgrupper i syfte att utöka utbytet mellan arbetslivoch högre utbildning.
mot · GK02Ub489 · 1996-10-07 00:00:00 — Högskolornas betydelse för kompetensutveckling och livslångt lärande har stora satsningar gjorts på denhögre utbildningen i landet. Tillväxten av studerade påhögskolor och universitet har varit särskilt stark från slutet av1980-talet. /88 var 186 000 registrerade vidolika lärosäten, för att stiga till 256 000 /94. Tillövervägande del beror denna ökning på en kraftigansvällning av nybörjarstuderanden. Även andra faktorer,såsom arbetsmarknadsläget och förlängdautbildningsprogram, har spelat in.De nya högskolorna står för en väsentlig del av ökningen av antaletstudenter. 1987/88 var antalet nybörjare vid de nya högskolorna ca 15 000,en siffra som fördubblades till /94. Merparten av alla nybörjareär ungdomar. Detta förhållande har medverkat till en oroande minskning avandelen äldre studerande vid de nya högskolorna. I högskolorna i fokus visas att andelen nybörjarstudenter över 25 årvid den nya högskolorna har halverats . Detsamma gäller för gruppen över 35 år.Stora förhoppningar ställs till de nya högskolorna. Inte minst i närarbetsmarknad, arbetsorganisation och kvalifikationskrav snabbt ändras, blirde nya högskolorna mycket viktiga när det gäller att svara för väsentligadelar av den regionala kompetensutvecklingen. Den hittillsvarandeutvecklingen för ungdomar är i hög grad positiv. Men även äldreyrkesverksamma måste ges tillgång till kontinuerlig och återkommandekvalificerad utbildning. Det är en förutsättning för att undvika en situation avomfattande strukturella arbetslöshetsproblem.Vi ser därför med oro på tendensen att andra än ungdomar i allt mindreutsträckning bedriver högre studier. Denna tendens måste brytas.De nya högskolorna är avgörande i denna fråga. Genom högskolornasgoda spridning i landet finns förutsättningarna för att den lägre graden avgeografisk rörlighet hos de äldre inte påverkar möjligheterna till åter-kommande utbildning alltför negativt. Den tolkningen måste dock göras, attenbart den geografiska spridningen av utbildningsmöjligheterna inte ärtillräcklig för att bryta utvecklingen. Mer måste göras och i anledning avdetta vill vi hemställa om en översyn av möjligheterna att öka andelen äldrestudenter vid de nya högskolorna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en översyn av hur antalet äldre studenter vidde nya högskolorna kan ökas.
mot · GK02Ub490 · 1996-10-07 00:00:00 — En omfattande distansutbildning bedrivs vidUmeå universitet. Denna utbildningsform gör det möjligt förstuderande oavsett bostadsort att studera vid universitetet.Distanskurserna använder sig av olika tekniker för attöverbrygga distansen, och ett flertal har ävensammankomster i Umeå.Under /95 studerade ca 5 500 vid universitets distans-kurser. Av dem bodde mer än hälften på orter med ett avstånd på mer än tiomil till Umeå.I april i år beslutade universitetsstyrelsen att ytterligare öka omfattningenpå distanskurser med sammankomster på annan ort än . Universitetethar tre befolkningstäta centrum på ett avstånd av , (Örnsköldsvikoch är industriregioner och regionala centrum med ettbefolkningsunderlag på ca 100 000 invånare, är ett centrum förinlandet med en närregion på ca 25 000 invånare) som alla under en längretid uppvaktat för att få del av dess utbildningsutbud. Det finnssedan en längre tid tillbaka ett flertal önskemål från dessa kommuner somhandlar om bl a lärarutbildning, socionomutbildning, systemvetarutbildning,miljöingenjörsutbildning, sjuksköterskeutbildning samt ett stort antalfristående kurser. Tyvärr har det tidigare inte funnits praktiska ochekonomiska förutsättningar att tillgodose dessa önskemål.Den moderna tekniken, pedagogiken och det relativt korta avståndet tilluniversitetet gör att det finns möjligheter att genomföra utbildningarmed bibehållen kvalitet vid dessa orter. Det finns alltså inga större praktiskabegränsningar i dagsläget.Umeå universitet är berett att förlägga en viss volym utbildningar varje årtill dessa nämnda kommuner, det handlar då om hela utbildningsprogram,delar av program samt fristående kurser, om de ekonomiska förutsättningarnakan lösas. Utbudet planeras variera , men ha en garanteradminsta volym. De lokala förutsättningarna bör användas för andraprofileringar än Umeå.Med ett nyintag på ca 250 studenter/år i och Skellefteåkommer det totala antalet studerande på orterna ht-99 att vara ca 700. ILycksele skulle ett årligt nyintag på 120 studenter ge en total omfattning av300 studenter. (I dessa siffror inräknas fort- och vidareutbildning för olikagrupper. )begärde i anslagsframställan /98 en ökning med2 500 nya utbildningsplatser. I budgetpropositionen har man dock tilldelatUmeå endast 1 000 nya platser. Inom regionen finns ett stort tryck efterytterligare utbildningsplatser och det finns behov av att tillskapa ytterligareplatser för att tillgodose den efterfrågan som finns av högskoleutbildninginom regionen.Det är en styrka både för närregionen och för att utvecklautbytet och kommunikationen inom regionen; det ger också möjligheter tillsamverkan med andra högskolor med verksamhet i dessa kommuner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skapa bättre förutsättningar för universitet/högskolaatt bedriva distansundervisning.