mot · GK02N236 · 1996-10-07 00:00:00 — Att på olika sätt skapa sysselsättning har hög prioritet ochsatsningar för att stimulera företagande är av mycket storbetydelse. som ingår i den socialaekonomin kan utgöra ett mycket viktigt inslag iarbetsmarknads- och näringspolitiken i Sverige.Effektiv verksamhetFör att stimulera till nystart av kooperativ verksamhet behövskvalificerad rådgivning. Sådan rådgivning ges vid landets 20kooperativa utvecklingscentra (LKU). Behovet av rådgivningökar ständigt. Av regeringens tillväxtproposition framgår att"regeringen bedömer att LKU har en stor betydelse företablering av kooperativa företag".Riksrevisionsverket gjorde 1993 en utvärdering av stödet till kooperativautvecklingscentra (F1993:23). I denna utredning konstaterades att LKU bidrartill att skapa arbetstillfällen, ofta i glesbygden. "En försiktig beräkning för1992 visar att LKU varit med om att starta 300 nya kooperativa företag.Dessa i sin tur ger åtminstone 1.300 nya arbetstillfällen, varav en delnyskapade." Utredningen konstaterar vidare att kostnaden per arbetstillfälleberäknas uppgå till , ..."vilket tyder på en tillfreds-ställande kostnadseffektivitet generellt sett".UtvecklingKooperativa utvecklingscentra har existerat i underen tioårsperiod och har utvecklat sinrådgivning och byggt upp ett starkt samarbete inätverksform. sker samarbetet även genomFöreningen . Samarbetet LKUemellan har möjliggjort en kompetensutveckling trotsbegränsade resurser.Efterfrågan på rådgivning har ökat. LKU-rådgivningen går i storutsträckning till icke-traditionella företagare. Kvinnor känner sig tilltaladeavatt driva företag med platt organisation och likvärdig insyn för anställda.Landsbygdsutveckling är en viktig del av verksamheten liksom initiativriktade till ungdomar och invandrare. Sedan det blev klart med Sverigesmedlemskap i har en stor del av LKU:nas arbete varit knutet tillutvecklingsprojekt inom EU:s olika målområden. En betydande kunskap harbyggts upp. Tillsammans med finansierar LKU enperson med placering i Bryssel.Stödet till rådgivningen har emellertid inte utvecklats till att motsvaraefterfrågan. Kooperativa utvecklingscentra jobbar med mycket små medel.Finansieringen kommer från flera håll och har ingen given kontinuitet.Mycket tid får läggas ner på att ansöka om projektmedel och det är inteovanligt att likviditetsbrist uppstår. Möjligheten till konsolidering avverksamheten är också begränsad.Förändringar nödvändigaOm verksamheten skall kunna utvecklas måste en förändringkomma till stånd. Det statliga stödet motsvarar intekostnaden för den kostnadsfria rådgivningen, och behovetökar. Situationen är nu den att ca hälften av LKU har ettbehov av att utöka verksamheten, från en till två rådgivare,för att kunna svara upp mot det ökade behovet. Fler LKU ärdessutom under bildande.Vidare behöver basverksamhetengaranteras i taget och finansieringen i mindreutsträckning göras beroende av konsultuppdrag. På detta sättskulle LKU-verksamheten kunna både utökas ocheffektiviseras, och därmed skulle betydligt fler människorkunna få hjälp med etablering av ny verksamhet.För att möjliggöra denna andra utvecklingsfas i LKU-verksamheten, måstedet nuvarande anslaget ökas till 25 miljoner , 1998 och 1999. Detnuvarande anslaget är 9,75 miljoner varav 6,5 miljoner avser1996. Anslaget behöver således ökas med 18,5 miljoner.Att ge råd till människor som tänker starta och driva kooperativa företagställer krav på sådan speciell kompetens och erfarenhet som finns hoslandets LKU. För dem som vill starta kooperativa företag behövs riskkapital.Rådgivningsverksamheten vid landets kooperativa utvecklingscentra har idagutvecklats till en sådan nivå att det vore både relevant och befogat att en delav de särskilda lån till nyföretagande och en del av lånen till kvinnorsföretagande beviljades via LKU. Mot bakgrund av kooperationens andel avnäringslivet har vi gjort bedömningen att 20 miljoner av vardera låneslaget,alltså totalt 40 miljoner, hanteras på detta sätt. Ett nära samarbete med Almiförutsätts ske. Regeringen bör därför lägga fram ett förslag till hurettövertagande av ett sådant ansvar skall kunna gå till.Det kooperativa företagandet har en speciell karaktär men måste ändåbetraktas som näringsverksamhet. Det är i stor utsträckning prioriteradegrupper såsom kvinnor och invandrare som startar småföretag i kooperativform. Inom landets 20 kooperativa utvecklingscentra finns en mycketstor erfarenhet av rådgivning till just dessa grupper. Istället för att byggauppny kompetens i andra organisationer, som antyds i propositionen på sidan 13,utgiftsområde 24 Näringsliv, måste man istället stärka de organisationer somredan har denna kompetens. Detta sker bäst genom att 18,5 miljoner kronoromfördelas från anslag A 2 Småföretagsutveckling till anslag A 3 Stöd tillkooperativ utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 3 Stöd till kooperativ utveckling, underutgiftsområde 24 Näringsliv för anvisar ,2. att till anslaget A 2 Småföretagsutveckling, underutgiftsområde 24 Näringsliv för anvisar 18,5 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överflytta ansvaret för delar av anslag för nyföretagarlån ochlån till kvinnors företagande till LKU.