mot · GK02A804 · 1996-10-07 00:00:00 — Alltför många lever fortfarande i villfarelsen att vi har ettjämställt samhälle i dagens . Att så inte är fallet finnsdet många bevis på. Som exempel kan nämnas att vifortfarande inte har lika lön för likvärdigt arbete. Mer statligaarbetsmarknadsresurser riktas till män än kvinnor. Kvinnorutför mer obetalt arbete än män. Listan kan göras mycketlång.HotbilderNu kan vi se ytterligare hot mot kvinnor växa fram. Förförsta gången är kvinnornas arbetslöshet högre än männens.Kommuner och landsting säger upp allt fler i vård, utbildningoch omsorg. Detta drabbar kvinnorna trefaldigt. För detförsta drabbar det dem som sägs upp och ställs utan arbete.De tappar snabbt självkänsla och framtidstro. För det andradrabbas de som fortsätter med tungt vårdarbete med minskadpersonaltäthet och därför måste prestera mer tillbristningsgränsen av sin förmåga. För det tredje drabbas dekvinnor som måste sköta anhörigvård eftersom det arbetet iminskad omfattning utförs av den offentliga sektorn. Dessaförhållanden gäller naturligtvis inte bara vård och omsorgutan även andra viktiga samhällsområden, men bilden blirmycket tydlig med dessa exempel.Andra hotbilder finns. Lågutbildade kvinnor trängs allt mer ut frånarbetsmarknaden. Stora grupper riskerar att aldrig få en fast anställning, medall den otrygghet det innebär. Vi riskerar att alltmer efterlikna den arbets-marknadssituation som råder i många av länder. Detta måste medkraft motverkas.Som en konsekvens av den situation som kvinnor lever i följer att allt flerkvinnor får hälsoproblem, ökat missbruksberoende och därmed kommerockså sämre uppväxtmiljöer för barnen. Detta beskriver en utveckling som viredan ser men som vi absolut måste hjälpas åt att vända.En annan hotbild finns, som beskrivs i utredningen SOU 1996:56.Där står: "Det är lätt att konstatera att sammantaget har alla myndighets-initierade försök att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden i grundenmisslyckats". Citatet är taget ur en skrivelse från en länsstyrelse. Vidaresägs:" Arbeta med jämställdhetsfrågor innebär att ha arbetsuppgifter med lågstatus". Frågorna betraktas som mindre viktiga och "mjuka". Detta i sin turleder till att det krävs nya sätt att angripa problemen på. För att råda bot påt.ex. orättvisa löner och problem med en segregerad arbetsmarknad krävsmer än vackra ord. Det krävs krafttag. Av ovan nämnda utredning framgåräven att män inte väljer kvinnodominerade yrken av den enkla anledningenatt där råder för dåliga villkor.UtredningskravFör att råda bot på den bristande jämställdheten måstenaturligtvis både kvinnor och män vara delaktiga. Eftersomkvinnor och män fortfarande lever i skilda världar, där olikavillkor och olika spelregler gäller krävs konkreta insatsersom riktar sig direkt till kvinnorna. För att komma till rättamed de orättvisor som råder, krävs först att allt fler blirmedvetna om de stora skillnader som faktiskt existerar.Därför måste problemen synliggöras genom att beskrivaverkligheten.Det är hög tid att gå från ord till handling. 1994 antogs det s.k. "jäm-ställdhets-direktivet." Det innehåller riktlinjer för hur samtliga kommittéeroch utredare ska ge jämställdhetsperspektivet ökad uppmärksamhet. I syssel-sättningspropositionen säger finansutskottet med anledning avdetta: "Det krävs omfattande åtgärder för att tillförsäkra kvinnor och mänsamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentligaområden i livet." Alla förslag som läggs fram ska innehålla en analys och enredovisning av de jämställdhetspolitiska konsekvenserna. Budgetproposi-tionen är ett strategiskt instrument.Hur samhällets resurser fördelas på kvinnor och män bör bli föremål förett utredningsuppdrag. Vi centerkvinnor har länge hävdat att en förutsättningför bättre förhållanden för kvinnor är att vi finns representerade i sammautsträckning som männen, där besluten tas. Vi har den högstakvinnorepresentationen i världen i vårt parlament. Dock har vi inte nått måletatt få ett jämställt samhälle. Vi ställer oss också frågan hur den egentligamaktfördelningen ser ut på alla beslutsnivåer. Vi vet t.ex. hur ojämnfördelningen är på landshövdings- och generaldirektörsnivå. Därför föreslårvi att även frågan om hur maktfördelningen ser ut blir föremål för enutredning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur samhällets resurser fördelas på män ochkvinnor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om maktfördelning i samhället.