mot · GJ02Sf35 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. Regeringens propositionI den föreliggande propositionen lägger regeringen framförslag på förändringar inom socialförsäkringsområdet.Förändringarna har tidigare aviserats i den ekonomiskavårpropositionen (1995/96:150). I korthet innebär förslagenatt arbetsgivare ges ett lagstadgat ansvar för att ersättasjuklön av ett sjukdomsfall.Vidare föreslår regeringen en förändrad beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten. Semesterlön skall inteingå i den sjukpenninggrundande inkomsten. Skattepliktigakostnadsersättningar skall heller inte ingå iinkomstunderlaget och inte heller andra skattepliktigaförmåner annat än ersättning i pengar. Enligt riktlinjer fråntidigare riksdagsbeslut (bet. 1994/95:FiU1) föreslås enhöjning av den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift. Arbetsgivare föreslås ett sänktavgiftsuttag avseende socialavgifter och en höjning av denallmänna löneavgiften. De särskilda löneskatterna och densärskilda premieskatten för grupplivförsäkringar föreslåsockså höjas. Slutligen föreslås att ersättningsnivåerna i des.k. mamma- och pappamånaderna sänks till samma nivåsom i övrig föräldraförsäkring.Kristdemokraterna markerade redan vid behandlingen av den ekonomiskavårbudgeten avslag på flera av de förslag regeringen nu lägger fram. I detföljande vill vi tydliggöra dessa ställningstaganden.Förlängd sjuklöneperiodNuvarande regler om 14 dagars sjuklöneperiod infördes den1 . Syftet var bl a att öka arbetsgivarnas ansvarför att förbättra de anställdas arbetsmiljö. finns isjukförsäkringen en karensdag och från den andra dagenersätts av den förlorade inkomsten.Vid införandet av de nuvarande reglerna kompenserades arbetsgivarna förde beräknade ökade kostnader man åsamkades genom det utökade ansvaret.Kostnadsökningen beräknades av regeringen till ca ,vilket motsvarade en 2,3-procentig sänkning av arbetsgivaravgiften. Den 1april infördes en karensdag i sjukförsäkringen. Förändringen beräknadesge arbetsgivarna en kostnadsminskning på ca varförarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen höjdes . Den1 sänktes ersättningsnivån fr.o.m dag 4 från 90 till 75 procent.Arbetsgivaravgiften höjdes . Jämfört medtiden före införandet av sjuklöneperiod har därmed arbetsgivaravgiften sänktsmed 1,47 procent.Huruvida den kompensation arbetsgivarna fått för de förändringar somhittills gjorts är korrekt är svårt att med säkerhet konstatera. Statistikenöversjukfrånvaron ger med all sannolikhet inte en rättvisande bild över den verk-liga situationen. Regeringen hänvisar i propositionen till egna beräkningaroch menar att arbetsgivarkollektivet vunnit på de kompensationer som gjorts.Utifrån detta konstaterande menar man att arbetsgivarna med det föreliggandeförslaget endast delvis bör kompenseras. Följaktligen innebär förslaget en 50-procentig kompensation för uppskattade kostnader, vilket innebär ca eller . är av denuppfattningen att arbetsgivarna måste kompenseras för hela den beräknadekostnadsökningen. Regeringens egna kalkyler är, precis som man självskriver, osäkra och bör därför inte bli till intäkt för en allt för lågkompensation. Enligt arbetsgivarna själva har man inte tidigare blivitöverkompenserade utan snarare tvärtom och räknar dessutom med högrekostnader än regeringen för den föreliggande förlängningen av arbets-givarperioden. menar att förhållandena bör klargörasinnan beslut kan tas i denna fråga. Principen måste därutöver vara att fullkompensation skall ges.En ofinansierad reform skulle vara särskilt förödande för små företag somhar svårt att bära höga sjukförsäkringskostnader. Rekryteringsbenägenhetenskulle med all sannolikhet påverkas negativt. En dylik reform skulle särskiltförsvåra anställningar för personer som inte har god hälsa. Kristdemokraternamenar att en större del av bördan istället skall bäras av oss som är friska. Viföreslår därför ytterligare en karensdag i sjuklöneperioden med etthögkostnadsskydd . I sammanhanget vill vi också påpekaatt den attityd regeringen med detta förslag uppvisar mot vad man självakallar betydelsefulla företagare inte ger dessa något som helst skäl att tro påregeringens ord om att jobben och framtiden ligger i företagarnas händer.Samtidigt som en arbetsgivarperiod infördes inrättades enförsäkring mot kostnader för sjuklön. Denna ersätter försäkringstagaren förkostnader för sjuklön fr.o.m den fjärde sjukdagen. Försäkringen kan tecknasav den arbetsgivare vars totala lönekostnader exklusive sociala avgifter ochsärskild löneskatt under ett kalenderår inte beräknas överstiga 90 gångergällande basbelopp. Endast få arbetsgivare har utnyttjat denna möjlighet ochantalet har kraftigt minskat . Företagarna gör,enligt uppgift, bedömningen att försäkringen är för dyr. Försäkringspremienär av lönesumman och bestäms av . Rege-ringen gör den förvånande bedömningen att försäkringen fungerar"tillfredsställande" och anser att det finns skäl att höja den övre gränsen förlönesumman till 100 gånger basbeloppet. Enligt vår mening är detta enonödig åtgärd så länge så få företag anser sig ha råd till försäkringen.Målsättningen måste istället vara att sänka premierna. En förlängning avarbetsgivarperioden kommer med all sannolikhet istället att leda till att RRVhöjer premien. De företag som inte anser sig ha råd till försäk-ringen kommer givetvis inte att kunna finansiera den efter en höjning. Likasåkan man förvänta att flera av de små företag som har försäkrat sigkommer att anse den bli för dyr genom höjningen och tvingas avstå frånförsäkring. Följden bli en mycket stor belastning på de mindre företagen somnu skall bära av en medarbetares sjuklön. Enligt uppgiftberäknas inkomsterna i försäkringen 1996 bli ochutbetalningarna . Administrationskostnader beräknas till 6miljoner kronor. menar att det överskott som finns iförsäkringen samt de medel som skulle ha bekostat höjningen avlönesummetaket används till att underlätta för de små företagen att försäkrasig mot kostnader för sjuklön genom sänkta . Följden av detta förslagblir att premierna bör beslutas av och inte som av . Behovet av sänkta gäller även vid ett bibehållandeav den arbetsgivarperiod som finns idag.SjukpenninggrundandeinkomstRegeringen föreslår förändrad beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten. Man går i denna del heltpå förslag från Sjuk- och arbetsskadekommittén. Som enförsta förändring föreslår man att i densjukpenninggrundande inkomsten skall "semesterlönberäknas till högst det belopp som skulle ha utgjortersättning för utfört arbete semesterlönen kananses motsvara". Detta innebär i praktiken att den särskildasemesterlönen på av arbetsinkomsten inte skallinräknas i den sjukpenninggrundande inkomsten.Kristdemokraterna finner detta vara en rimlig förändring motbakgrunden av att sjukdom är semesterlönegrundande och attdetta tillägg har som syfte att vara kopplat till semester ochinte till sjukdom. Precis som flera remissinstanser påpekarmenar även vi att förändringen också skall gälla beräkning avarbetsskadelivränta.Som ett andra förslag anför regeringen att inga andra skattepliktigaförmåner än ersättning i pengar skall ingå i beräkningen av den sjukpenning-grundande inkomsten. Inte heller skattepliktiga kostnadsersättningar skallingå. Denna fråga är mer komplicerad. De förmåner som här åsyftas utges istörsta utsträckning istället för kontant lön för utfört arbete och bör ses somdel av inkomst och därmed inkomstbortfall vid sjukdom. De bör därför räknasin i den sjukpenninggrundande inkomsten. Vissa förmåner är av det slaget attde kan utnyttjas även , exempelvis förmåner som fribostad. Vi gör trots detta den bedömningen att samtliga förmåner ändå är attanse som inkomst för utfört arbete och bör ingå i den sjukpenninggrundandeinkomsten. Mot denna bakgrund yrkar vi avslag på regeringens förslag idenna punkt.Utöver de förslag regeringen lägger fram vill vi föreslå att den sjuk-penninggrundande inkomsten beräknas på de senaste 24 månaderna.Mamma/pappamånadKristdemokraterna godtar regeringens förslag om att göraersättningen för de s.k. mamma- och pappamånadernaenhetliga med övrig föräldraförsäkring. Vi har dock i vårbudgetmotion föreslagit en 80-procentig nivå iföräldraförsäkringen och föreslårdärför att regeringens förslag skall kompletteras medangivandet om att ersättningsnivån i dessa för respektiveförälder särskilt avdelade månader skall vara frånoch med år 1997.AvgiftsfrågorRedan i proposition 1994/95:25 föreslogs en successivhöjning av den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift med en procentenhet fram t.o.mår 1998. motsatte sig redan då en av dessaprocentenheter, vilket vi fortsatt vill framhålla. Detta innebärökad köpkraft för konsumenterna och ökade skatteintäkterför kommunerna i jämförelse med det förslag regeringenlägger fram.I samma proposition föreslogs en avgiftsväxling mellan sjukförsäkrings-avgiften för arbetsgivare och arbetsmarknadsavgiften. Regeringen föreslår iden föreliggande propositionen en motsvarande växling men att sänkningen isjukförsäkringsavgiften växlas mot en höjning av den allmänna löneavgiften.Kristdemokraterna motsätter sig denna växling. Den allmänna löneavgiftenhar ingen koppling till försäkringssystemet utan innebär i praktiken en skattsom allmänt skall förstärka de offentliga finanserna. Vi är av denuppfattningen att de avgifter arbetsgivarna betalar i så stor utsträckning sommöjligt skall vara kopplade direkt till olika förmåner. En växling mot arbets-marknadsavgiften, vilket var regeringens ursprungliga modell, är i praktikenett sätt att dölja att en obligatorisk avgift används för att finansiera denicke-obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. framhåller isammanhanget sin tidigare hållning att arbetslöshetsförsäkringen bör varaobligatorisk och finansieras med egenavgifter.Som en följd av de ovan angivna avgiftsförändringarna föreslår regeringenen höjning av den särskilda premieskatten för grupplivförsäkringar och desärskilda löneskatterna på vissa förvärvsinkomster och på pensionskostnader.Motsvarande följdändringar föreslogs av regeringen i den angivna propo-sitionen 1994/95:25. Precis som vid behandlingen av denna proposition villKristdemokraterna framhålla att det finns ett samband mellan å ena sidan desärskilda löneskatterna och premieskatten och å andra sidan skattedelen i desociala avgifterna. Förmånsrelaterade egenavgifter är dock ingen skatt. Detsamband regeringen framlägger existerar därmed inte. Kristdemokraternaavvisar med detta regeringens förslag till höjningar av de särskilda löne-skatterna och premieskatten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om förlängd arbetsgivarperiod isjukförsäkringen,2. att avslår förslaget om höjd övre gräns i den särskildaförsäkringen för kostnader för sjuklön,3. att beslutar om ytterligare en karensdag isjukförsäkringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av sänkta i den särskildaförsäkringen för kostnader för sjuklön,5. att beslutar att beräkning av arbetsskadelivränta skallske på motsvarande sätt som den sjukpenninggrundande inkomstenvad gäller inkomster av semesterlön och semesterersättning,6. att avslår förslaget om att skattepliktiga förmåner ochkostnadsersättningar inte skall ingå i beräkningen i densjukpenninggrundande inkomsten,7. att beslutar att den sjukpenninggrundande inkomstenskall baseras på inkomster ,8. att beslutar om en höjning av föräldraförsäkringen till80 % att gälla redan fr.o.m. ,9. att avslår en procentenhets höjning av den allmännaegenavgiften till sjukförsäkringen fram ,10. att avslår förslaget om avgiftsväxling mellansjukförsäkringsavgift för arbetsgivare och den allmänna löneavgiften,11. att avslår förslaget om höjning av de särskildalöneskatterna och premieskatten.