ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A279 · 1996-10-07 00:00:00 — Statliga åtgärder för minskad arbetslöshet Halvering av den höga arbetslösheten är den största ochviktigaste utmaningen står inför. krävsomfattande förslag för att minska arbetslösheten och för attslå vakt om kvinnors ställning på arbetsmarknaden.Arbetslösheten riskerar annars att stiga ochjämställdhetsarbetet ta flera steg bakåt.Stora nedskärningar i den statliga delen av offentliga sektorn hotarkvinnors ställning på arbetsmarknaden. Viktiga arbetsuppgifter blir inteutförda. Detta är ett slöseri med samhällets resurser. Överenskommelsen medkommuner och landsting att inte säga upp fast anställd personal är ett steg irätt riktning och måste kompletteras med en överenskommelse om liknanderegler som inom den kommunala sektorn.På några år har antalet statligt anställda minskat kraftigt. Under åren 1993och 1995 har mellan 30 000 och 50 000 anställda sagts upp. Fram till 1998beräknas mellan 10 000 och 15 000 statligt anställda sägas upp. Majoritetenav de jobb som har försvunnit från staten är kvinnojobb. I en rapport frånStatstjänstemannaförbundet visas att av de senasteuppsägningarna drabbat kvinnor, trots att kvinnornas andel av de statligtanställda enbart uppgår till 40 procent.Sådana regler för statligt anställda behöver inte öka budgetunderskottet.Kostnaderna flyttas i stället mellan lönekontot till bidragskontot. Istället kan ett temporärt uppsägningsstopp för statligt anställda leda tillstärkta statsfinanser och effektivare statlig verksamhet. Statsfinanserna kanstärkas genom att exempelvis skattemyndigheterna och kronofogdemyndig-heterna då kan fortsätta sitt jobb och se till att staten får inkomster. Denekonomiska brottsligheten bekämpas. Högskolorna får ökade möjligheter attge en kvalitativt bra utbildning, vilket är en investering för framtiden.Arbetsförmedlingen kan ge arbetssökande mer och bättre service, etc.Rationaliserings- och utvecklingsverksamheten inom de statliga verksam-heterna måste naturligtvis fortsätta, men den behöver inte göras påett sådant sätt att arbetslösheten ökar ytterligare. Myndigheterna kan behållasin personal enligt den modell som redovisades ovan. AU-forskning visar attju snabbare och tidigare man sätter in utvecklingsåtgärder, ju snabbare kanindividen skaffa sig ett nytt jobb.Myndigheternas ansvar inskränker sig till att uppnå besparingsmålet.Att kostnader uppstår på något annat ställe i statsbudgeten upplever de inte attde har något ansvar för. Därför bör uttrycka som sin mening attäven de statliga verksamheterna skall sträva efter att inte säga upp personalförrän de har en rimlig möjlighet att få ett nytt jobb. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de statliga verksamheterna skall sträva efter att förutombudgetansvar också ta ett samhällsekonomiskt ansvar och inte sägaupp personal, då det leder till högre arbetslöshet och ökade samhälleligakostnader.
mot · GK02A280 · 1996-10-07 00:00:00 — Särskilda anslag för arbetsmarknadsanpassad utbildning Folkbildningen har tilldelatssärskilda bidrag till arbetsmarknadsanpassad utbildning.Dessa bidrag har använts till att göra verksamhet för dearbetslösa utöver vad som planerats eller genomförts av detallmänna bidraget till folkbildningen.Under dessa fyra år har sammanlagt ungefär 500 000 arbetslösa deltagit iolika studier, biståndsprojekt, kulturverksamhet m.m. Studierna har genom-förts i studiecirkelform och varit olika långa, ibland terminsvis. Prioriteradeämnen har varit samhällskunskap, engelska, svenska, matematik och data-kunskap. Studier i kultur- och estetämnen har också varit omfattande.De viktigaste målgrupperna har varit korttidsutbildade. Under det senasteåret har studieförbunden i enlighet med fördelningsbeslutprioriterat insatser för att underlätta invandrares integration i svenskasamhället. Speciella insatser har därför gjorts i , , Malmöoch Botkyrka.Caféer och träfflokaler som startats har haftstor betydelse i verksamheten för att nå de arbetslösa. Många kommuner ocharbetsförmedlingar har ställt upp med resurser för att tillsammans medstudieförbundsavdelningar, fackföreningar och andra organisationer infor-mera och stimulera de arbetslösa till ett meningsfullare liv och att användatiden till att höja sin kompetens. Många arbetslösa har på detta sätt börjattänka på att fortsätta med gymnasie- och högskolestudier.Den stora utbildningssatsning som görs med ligger helt ilinje med det arbetssätt som studieförbunden arbetat med under de fyra årsom det särskilda bidraget till arbetsmarknadsanpassad utbildning funnits.Den erfarenhet och kunskap som samlats hos studieförbunden i form avuppsökeri och framtagande av personliga utbildningsplaner kommer väl tillpass i det fortsatta arbetet med Kunskapslyftet.Det särskilda bidraget för arbetsmarknadsutbildning till folkbildningenkommer att upphöra /97. Medlen under ordinarie anslag ärinte tillräckliga för att upprätthålla studieförbundens verksamhet förarbetslösa fram till 1/7 1997, då den särskilda vuxenutbildningssatsningeninleds.För att inte tappa de resurser som finns i studieförbunden, deras kunskapoch erfarenhet, vill vi föreslå att 45 miljoner av medlen, som har avsatts tillKunskapslyftet, kan fördelas till undervåren 1997. Detta för att kunna fortsätta verksamheten bland arbetslösa utanuppehåll. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel till studieförbunden.
mot · GK02A282 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslösheten håller i ett förlamande grepp. För attbekämpa arbetslösheten avsätts stora belopp i statensbudget, likaledes anvisas en mängd olika åtgärder för hurarbetslösheten skall minskas. Allt detta är satsningar sommåste till för att vi återigen skall kunna komma tillbaka tilldet vi vill kalla full sysselsättning.Inte bara staten satsar stora belopp på att pressa tillbaka arbetslösheten. Detgör även våra kommuner. Mycket pengar satsas i näringspolitiskaåtgärder för att skapa sysselsättning i den egna kommunen. Detta gör mannaturligtvis mot bakgrund av det faktum att minskad arbetslöshet också ledertill att kommunerna får minskade utgifter i form av socialbidrag o dyl, menockså för att man får en högre skattekraft om folk har jobb i stället för a-kassa.De system som finns för att driva arbetsmarknadspolitik är omgärdadeav en massa olika regleringar. Dessa regleringar skapas på central nivå och äralltså lika för alla i hela vårt avlånga land. Vi tror att det här måste till enuppluckring i centralstyrningen för att vi skall kunna använda degemensamma medel vi har på bästa sätt.Ett första steg togs då det beslutades om införandet av lokalaarbetsförmedlingsnämnder. Det var ett bra steg som innebar att företrädareför kommunerna hamnar i majoritet i dessa nämnder. Dessutom kommer i deallra flesta fall kommunstyrelsens ordförande att vara ordförande i dessanämnder. Det för att arbetslöshetsbekämpningen får högsta möjligaprioritet.Tyvärr avstod man i samband med införandet av lokala arbetsförmedlings-nämnder från att också avreglera regelverket för hur arbetsmarknadsmedlenfår användas. kan man säga att samma regelverk skall gälla som tidigare,samma regelverk för hela landet. Vi vet att arbetsmarknaden ser mycket olikaut runt om i landet, därför bör man låta de lokala arbetsförmedlings-nämnderna få bestämma mer om hur man utifrån sina egna förutsättningarbäst kan använda de till buds stående medlen.Med ett mer flexibelt regelverk är vi övertygade om att vi även får en bättresamverkan mellan kommunen, arbetsförmedlingen och . Ensamverkan som bör leda till att man får en bättre bild över varje enskildindivids stödbehov och därigenom kan hålla perioden med arbetslöshet såkort som bara är möjligt.Vi menar dock inte att alla regleringar bör tas bort utan tvärtom bör detäven finnas centrala målsättningar som att man t ex skall satsa påatt bekämpa långtidsarbetslösheten. Dock bör metoden vara fri för varjeenskild arbetsförmedlingsnämnd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer flexibel användning av resurserna iarbetsmarknadspolitiken.
mot · GK02A284 · 1996-10-07 00:00:00 — Offentliga arbeten för äldre Många av de människor som är och slås ut frånden ordinarie arbetsmarknaden har svårt att komma igen påett nytt arbete.Regeringen har tidigare föreslagit att personer skall delta i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd som innebär offentliga tillfälliga arbeten inomkommunen. Dessa människor besitter en mycket stor kompetens var och enpå sitt tidigare yrkesområde. Det är av största vikt att dessa människorbehandlas med stor respekt för det yrkeskunnande de skaffat sig under sittyrkesverksamma liv - många har varit ute i yrkeslivet i 40 år.Det är angeläget att försöka hitta nya arbetsuppgifter för dessa grupper därde kan utnyttja den kompetens de redan besitter, framför allt är det män somarbetat i industrin och slogs ut i början av 1990-talet.Regeringens förslag innebär att offentlig sektor på frivillig basis, landstingoch kommuner skall erbjuda arbetsuppgifter som skall höja kvalitén iverksamheten. Ofta kommer det att handla om vård och omsorg, men det kanvara svårt att motivera en äldre man som arbetat i industrin hela livet att taklivet in i vården.Ett område som regeringen inte har föreslagit är ideella föreningar/organisationer. Detta verksamhetsområde är stort och oftast finns det ingenanställd tidigare som 55-plus tar arbetet ifrån. Vi har ett rikt föreningsliv iSverige , allt från idrottsföreningar till Folkets Husrörelsen och ideellaorganisationer som Röda korset m.fl.I många av våra föreningar finns arbetsuppgifter som i första hand riktarsig till män. För kommuner och landsting som ska placera ut människorskulle detta vara en stor hjälp att ha ännu ett område att kunna erbjuda äldrearbetslösa att arbeta med.Mitt förslag är att regeringen ser över möjligheten att erbjuda offentligatillfälliga arbeten för äldre och att detta även skall gälla ideella föreningar/organisationer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ideella föreningar och organisationer då det gäller offentligatillfälliga arbeten för äldre, s.k. 55-plus.
mot · GK02A285 · 1996-10-07 00:00:00 — Mer än 711 000 personer står utanför den ordinariearbetsmarknaden i . Arbetslöshet är ett fruktansvärtresursslöseri. Ekonomiskt och socialt drabbas den enskildamänniskan hårt. För samhället innebär det kostnader på cirka100 miljarder kronor i direkta utgifter. Till detta skaläggas ett antal miljarder kronor för kostnader som drabbardet offentliga på grund av fysisk, psykisk och social ohälsasom arbetslösheten för med sig. Att finna lösningar på dettaoacceptabla problem måste nu vara politikernas högstprioriterade uppgift.En stor del av arbetslösheten är strukturell och åtgärder är nödvändiga föratt förändra skattesystemet och arbetsmarknadens funktionssätt. Vissaförändringar har åstadkommits men är inte tillräckliga. Det kommer att ta tidoch far de arbetslösa mycket illa.Arbetslöshetsproblemet är så komplext att det måste ses ur flera perspektiv.Det går inte att lösa inom varje sektor - arbetsmarknad, näringsliv,utbildning, social osv - för sig. Ett nyckelord är samordning. Effekterna avvissa åtgärder kan, trots att de kostar enorma belopp, ifrågasättas just pågrund av bristande samordning.Gränsdragningen mellan olika departements, myndigheters, nämnders ochförvaltningars specifika budgetansvar är ett hinder. Det är till exempellockande för försäkringskassa, socialtjänst eller arbetsförmedling att skjutaöver ansvaret för en hjälpsökande på någon av de andra för att spara på sinaegna begränsade resurser. Med tanke på nuvarande höga arbetslöshet måsteman tänka om. På vissa håll har i kommunerna inletts samarbete mellanförsäkringskassa, socialtjänst och arbetsförmedling. Detta måste uppmuntrasoch öka i omfattning.Ett samarbete över departements-, myndighets- och förvaltningsgränsernamåste gälla såväl problemlösningar som användning av personal ochpenningresurser.Ett annat nyckelord är flexibilitet. Det krävs flexibilitet hos såväl politikersom tjänstemän för att skapa en bättre fungerande arbetsmarknad. Nya förslagoch lösningar måste få prövas utan att ett stelbent regelverk sätter hinder ivägen. Undantag måste kunna beviljas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning och flexibilitet för att skapa en bättre fungerandearbetsmarknad.
mot · GK02A286 · 1996-10-07 00:00:00 — Den höga arbetslöshet som vi har i vårt landhar drabbat skogsarbetarna långt över snittet för andrayrkeskategorier.Skogsarbetarnas a-kassa uppvisar den högsta arbetslös-heten av landets a-kassor. Den öppna arbetslösheten har under vintermåna-derna överstigit och , dvs under skogsvårds-säsongen, legat på över 25 %.En oroande faktor är att hälften av medlemmarhar varit arbetslösa under året.De nya a-kassereglerna i kombination med arbetsmarknaden inom skogs-bruket, där säsongsanställning blir allt vanligare, visar på en ohållbarsituation för denna yrkesgrupp.De senaste åren har avverkningarna legat på mycket höga nivåer. Trotsdetta konstaterar i att skogsvårdsinsatsernaminskar kraftigt, särskilt i det privata skogsbruket. Minskningen avskogsvården har lett till att en diskussion uppkommit om de skogspolitiskamålen kommer att uppfyllas på . Inom skogsvården har det såledesvarit en kraftigt vikande sysselsättning i hela norra trots högkonjunk-tur i övrigt inom branschen.Dessutom har minskat anslag till underhåll och skötsel av andra samhälls-angelägenheter, såsom landskaps-, kultur- och fornminnesvård lett till att det ivissa områden handlar om att man måste ge upp ambitionen att bevarakulturskatter till eftervärlden.För att öka aktiviteten vad gäller skogsvården, bör åtgärder vidtas inomramen för näringspolitiken, varav en översyn av skogsvårdslagen är ett viktigtinslag. Detta kommer dock inte att kunna påverka den skogliga arbets-marknaden i det korta perspektivet, eftersom utvärdering av den gällandelagens effekter inte kommer att vara klara och därav föranleddaregeländringar knappast kan få effekter förrän tidigast 1998.För effektivt brukande av skogen behövs ett skogsbilvägnät som kan upp-fylla både högt ställda miljökrav och effektiv produktion och avverknings-planering. Efter bidragens avskaffande har byggandet fortsatt men samverkanförsvunnit. Detta leder till sämre struktur med sämre miljöhänsyn.Stöd till utbyggnad av skogens infrastruktur skulle miljömässigt ge en för-bättring, det skulle också förbättra samverkan om skogsbilvägsutbyggnadensom är en viktig grundbult för att vända utvecklingen inom skogsbruket. Ensatsning via arbetsmarknads/regionalpolitiska medel kombinerad med EUsmål 6 och 56 skulle kunna ge mycket positiva effekter på sysselsättningen.I det korta perspektivet torde det inte finnas något medel annat än attgenom arbetsmarknadspolitiska insatser stödja dessa områden (skogsvårds-,landskaps- och kulturvård).Motiven finns utifrån mänskliga, sociala och samhällsekonomiskagrunder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för arbetsmarknadspolitiken ökaberedskapsarbetena inom skogsvården.
mot · GK02A287 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildningsvikariaten bidrar, rätt utnyttjade, dels till att höjakompetensnivån inom arbetslivet, dels till att minskaarbetslösheten.Eftersom de är tänkta att kunna nyttjas på hela arbetsmarknaden måsteformerna för hur de nyttjas tillåtas variera. Förhållandena på olika arbets-platser är vitt skilda. Det som på en arbetsplats bäst genom heltids-studier, måste på en annan genom deltidsstudier som kombineras medarbete. Viss kompetensutveckling gäller enskilda personer, annat gäller helagrupper av anställda som tillsammans måste öka sina kunskaper för att detska få önskad effekt.Före 1996-07-01 kunde kommunen plocka ihop alla utbildningstimmar ochta in vikarier till vilken arbetsplats som helst i kommunen. Då var det ingakrav på att vikarien skulle ersätta den som gick på utbildning.Efter 1996-07-01 skall vikarien ersätta den som går och utbildar sig.Dessutom har ersättningen för utbildningskostnaden sänkts från /utbildningstimme till /utbildningstimme och maxavdraget för vikarienhar sänkts från /dag till /dag.Konsekvensen har blivit att det är svårare för kommunerna att använda sigav utbildningsvikariaten.Reglerna för utbildningsvikariaten måste vara sådana att formerna förstudier kan avgöras lokalt och inte styras av centrala regler.Därför bör en skyndsam översyn göras i syfte att åstadkomma stor flexi-bilitet i systemet som möjliggör en större omfattning av verksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reglerna för utbildningsvikariaten.
mot · GK02A288 · 1996-10-07 00:00:00 — Alla våra företagare behövs för att öka sysselsättningen i vårtland. Dessa personer tar ofta ekonomiska risker i sittföretagande. Dessutom finns risken att helt bli utanersättning om företaget går dåligt på grund av attegenföretagare inte får ersättning från arbetslöshetskassan.Det är viktigt att vi stimulerar till nyföretagande och en sådan stimulans äratt ha samma sociala skyddsnät för egenföretagare som för arbetstagare.Bristen på rätt till a-kasseersättning är exempel på att skyddet vidarbetslöshetför egna företagare är otillfredsställande.Om flera familjemedlemmar driver ett gemensamt företag och detta ejekonomiskt kan bära alla anställda familjemedlemmar, får ingen i familjen a-kassa om någon blir arbetslös även om de alla är anslutna till a-kassan. Detkan också vara så att den arbetslöse tidigare haft anställning i annat företagoch i denna egenskap betalat till a-kassa. Men när hon/hanfriställs från det egna företaget utgår ingen a-kasseersättning. En mångåriganslutning till a-kassan ger alltså inte någon rätt till a-kassa för enfriställdföretagsmake.Våra egenföretagare måste omfattas av a-kassan om det blir arbetsbrist iföretaget. Som det nu är, måste företaget avyttras för att ersättning skallkunna erhållas. Det borde vara möjligt att erhålla a-kassa även när företagetär vilande.Reglerna måste också vara så utformade, att det går att driva företag påhalvtid och vara löneanställd på halvtid och att få rätt att erhålla a-kassa omlöneanställningen upphör, utan att behöva sälja sitt företag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till a-kassa för egenföretagare utan att han eller hon behöveravyttra sitt företag vid arbetsbrist.
mot · GK02A289 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslösa över 55 år Långtidsarbetslösa har svårt att ta sig tillbaka inpå den reguljära arbetsmarknaden. De ska enligtriksdagsbeslut beredas meningsfull sysselsättning inom stat,landsting och kommun. Det är viktigt att arbetet är av sådanart att det inte uppstår undanträngningseffekter.En kategori organisationer som också kan bereda dessa människormeningsfull sysselsättning är de idéella organisationerna inklusive . De har ofta små ekonomiska resurser och mycket stort behov avmänniskor som kan göra en insats. Män och kvinnor behövs för olikaarbetsinsatser bland barn och ungdom, handikappade och äldre. Inte minstviktigt är det att män kan komma ut i barn- och ungdomsverksamheten. Definns i allt för liten utsträckning i den vanliga verksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgning av kretsen som får ta emot arbetslösa .
mot · GK02A290 · 1996-10-07 00:00:00 — har bedrivitberedskapsarbeten på uppdrag av AMS. Till en börjansysselsattes först och främst säsongsarbetslösa medskogsröjning. Allt efterhand har detta sedan utvecklats till attbli permanent året om. Landskaps- och fornminnesvård harblivit de mest dominerande objektstyperna. Arbetena harutförts på ett bra sätt och rönt stor uppskattning från såvälskogsarbetare som myndigheter och allmänhet.Dessa landskapsvårdande åtgärder har gjort det möjligt att bevara tradition-er i jordbrukslandskapet när dessa på grund av ändrade förutsättningar intelängre är motiverade för den enskilde markägaren. Genom röjnings- ochstängselarbeten har en mängd hagmark förskonats från total igenväxning ochett öppet landskap har kunnat bevaras. Många arter av såväl djur som växterhar genom detta fått en gynnsam livsmiljö.I tider av kärv ekonomi har dock dessa resurser för ovannämnda arbets-uppgifter skurits ner. Detta är till men för såväl skogs- och miljövård som försysselsättningen.Arbetslösheten är ett av våra svåraste problem. En rad olika arbets-marknadspolitiska åtgärder har därför regering och riksdag beslutat om underde senaste åren.När det gäller beredskapsarbeten inom skogsbruket och miljövården hardessa minskat. Detta har fått till följd att bl.a. arbetslösa skogsarbetare harsvårt att finna sysselsättning som bilden av vårt kulturlandskapförsämras.Det är bra med olika utbildningssatsningar för de arbetslösa. Detta räckerdock inte. Alla kan nämligen inte tillgodogöra sig teoretisk utbildning. Därförmåste det också finnas alternativ. Ett sådant alternativ är beredskapsarbete avolika slag bl.a. i skogen.Enligt vår mening är det viktigt att finna nya vägar för att kunna bibehållaoch även öka resurserna till . Enligt beslut av riksdagenbör det ske en större samverkan bl.a. mellan den lokala arbetsförmedlingenoch kommunen.Genom samverkan mellan bl.a. de nya arbetsförmedlingsnämnderna inklu-sive a-kassa, och markägarna bör möjligheterna attkunna finansiera fortsatt verksamhet med beredskapsarbeten för skogsbruketoch miljövården undersökas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskapsarbeten inom skogsbruket och miljövården.
mot · GK02A291 · 1996-10-07 00:00:00 — Flexibla regler på arbetsmarknaden Alla ansträngningar måste göras för att minskaarbetslösheten. De regelverk som gäller hämmar i långastycken nytänkande. Företag och fackliga organisationermåste kunna förhandla fram lösningar som förhindrar sålångt det är möjligt att anställda måste sägas upp.Som ett tydligt exempel på hur regelverket sätter stopp för nytänkandevill jag beskriva företaget i . De fackliga organisationernaoch företagsledningen har för att på alla sätt undvika att människor blirarbetslösa gjort en överenskommelse. Företagsledning och fack var överensom att gå ner till fyradagarsvecka för samtliga 640 anställda med rätt till attstämpla . Detta skulle undvika uppsägning för 128 anställda.Företag och fack har gemensamt uppvaktat arbetsmarknadsministern omdetta för att få att godkänna denna uppläggning. Trotsvälvilliga uttalanden har denna modell stoppats vilket innebär att 128personer ytterligare har förlorat sina arbeten.Jag känner till att det kommer ett förslag om a-kassan för behandlingunder . Men det är svårt att acceptera att förändringar ska ta sålång tid. Regeringen måste vara mer flexibel och tillåta lösningar som räddararbeten. Redan nu måste det kunna göras undantag från regeleverket. Alltmed det tydliga syftet att möjliggöra för flera människor att ha kvar sinaarbeten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillåta överenskommelser mellan företag och fack att användaa-kassan.