mot · GK02So217 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningInförandet av tandvårdsförsäkring 1973 syftade till att sänkade försäkrades avgifter för tandvård. Den sänkta avgiftenmedförde, som avsett, en stimulans av efterfrågan påtandvård. Tandvårdsförsäkringen innebar i sittinledningsskede att eftersatta vårdbehov tillgodosågssamtidigt som nya förebyggande behandlingsmetoder,särskilt fluoranvändningen, på ett genomgripande sättförbättrat tandhälsan.Kostnaden för tandvårdsförsäkringen i löpande priser har om man jämföråren 1985 och 1996 förändrats från till 1 901 miljonerkronor. I fast penningvärde uppvisar således statens kostnader för tandvårds-försäkringen en icke obetydlig kostnadsminskning. Utvecklingen sedan 1980är dock inte enhetlig. Ändringar i tandvårdstaxan både vad gäller subven-tioner, ersättningar till tandläkare etc. har inneburit såväl ökade somminskade kostnader för tandvårdsförsäkringen.Inte heller den förbättrade tandhälsan leder entydigt till att tandvårds-behovet minskar. En allt större andel av befolkningen har fler tänder kvar ihögre ålder. Detta medför ett nytt betydande behov av tandvård. Dels behövergamla fyllningar göras om, dels finns hos patienterna ett ökat antal tändermed risk för nya kariesangrepp och tandlossningssjukdomar som kräverbehandling. Härtill kommer direkt kostnadsökande faktorer, nya överlägsnabehandlingsmetoder samt i vissa fall behov av amalgamsaneringar ochliknande.Regeringen saknar beslutsdisciplinI samband med vårpropositionen 1996 presenterades ettförslag till en ny tandvårdstaxa. Enligt regeringens förslagoch beslut skall självrisken ligga kvar på700 kronor. ersätterförsäkringen av kostnaderna och över13 träder ett särskilt högkostnadsskydd in somomfattar av kostnaderna över detta belopp.Ädelmetall i tandtekniska produkter avskaffas. Moderatasamlingspartiet avvisade regeringens förslag.Regeringen aviserade också i vårpropositionen att man ämnar återkommamed förslag på att avskaffa hela försäkringen från . Dettaförslag föreligger inte än.Riksförsäkringsverket () fick i uppdrag av regeringen att, efterriksdagens bifall till förslaget om en nya taxa, utforma denna. Trots mycketknappa tidsmarginaler kunde RFV överlämna den nya taxan i augusti.Regeringen hade för avsikt att taxan skulle träda i kraft den 1 oktober 1996.Förordning som skall innehålla bestämmelser om den nya tandvårdstaxanhade ännu inte fått trycklov . Konstitutionsutskottethar vid upprepade tillfällen framhållit att minimitiden mellan trycklov ochikraftträdande av förordningar icke bör underskrida . I särskildaundantagsfall kan accepteras.Till förordningen om tandvårdstaxan skall anslutas av RFV antagnatillämpningsanvisningar. Dessa principbehandlades av den 26september även om en förordning ännu inte förelåg. Beslutet om tillämpningav den nya tandvårdstaxan har förskjutits i tiden, menregeringen torde trots detta inte kunna klara av de tidskrav på godadministration som KU förordat.Regeringens hantering av tandvårdstaxan leder till utomordentligt svåraproblem för tandläkare i privat- och offentlig tjänst. Handläggningen fördyrarverksamheten inom tandvården. Det finns t.ex. inga möjligheter att i tidanpassa tandvårdens datasystem. Detta gäller för såväl somför landstingen och privattandläkarna. Vidare skall RFV hinna trycka upp enmiljon nya tandvårdsräkningar, som skall distribueras till kassorna och tillsamtliga berörda tandläkare. Till detta kommer en mycket omfattandeinformationsverksamhet.Den nya tandvårdstaxan skall enligt regeringens planer högst gälla15 månader. Merkostnaderna för att ändra datasystem, utbildningsåtgärderm.m. kommer icke att understiga . Detta är slöseri iordets egentliga bemärkelse och beror enkom på regeringens dåligabeslutsdisciplin. Ingenstans i budgetpropositionen framgår det hur mycketregeringen beräknar de administrativa merkostnaderna uppgå till. Dettastrider mot vad tidigare uttalat om regeringens skyldighet attredovisa kostnader för de förslag som presenteras.Regeringens hantering av denna fråga lämnar mycket övrigt att önska.Sådan handläggning bör inte accepteras.Till detta kan läggas turerna kring premietandvården där regeringenpresenterade ett förslag som saknade stöd hos såväl tandläkarna som iriksdagen, vilket innebar att man tvingades dra tillbaka hela förslaget. Trotsdetta framkommer det nu att det finns ett landsting som smyger in ettpremietandvårdssystem, vilket får anses som högst anmärkningsvärt.Moderata samlingspartiets förslag tillutformning av högkostnadsskyddVid utformning av tandvårdsförsäkring med hänsyn till storakostnadsrestriktioner uppstår en vårdideologisk konflikt:Skall subventionerna i första hand inriktas mot förebyggandeåtgärder eller mot patienter som har stora och oförutseddavårdbehov?Ett primärt syfte med tandvårdsförsäkringen är att hjälpa de individer somav olika anledningar har fått stora och kostnadskrävande tandvårdsbehov. I ettläge med knappa finansiella resurser måste detta vårdbehov i första handkomma i fråga för subventioner även om det framförallt på ärutomordentligt viktigt att förebyggande insatser insätts tidigt och kon-tinuerligt.Det finns olika sätt att utan subventioner uppnå det senare målet.Nederländerna använder en förhållandevis "repressiv" modell för att främjaden förebyggande vården. Har inte patienten låtit sköta den förebyggandevården utgår inte ersättningar vid större och mer kostnadskrävandebehandlingar. Ett annat mindre "brutalt" sätt att föra in incitament somgynnar förebyggande vård, är att ge patienter som kontinuerligt skött sinförebyggande tandvård på ett godtagbart sätt ett förhöjthögkostnadsskydd.Vi föreslår att högkostnadsskyddet inträder vid en kostnad på 3 000 kronorvid ett behandlingstillfälle med en subvention på . Godkännande avbehandlingen skall meddelas på förhand av , ombehandlingskostnaden beräknas uppgå till eller mer.Betydelsen av förebyggande tandvårdoch tandhälsaTandhälsan har successivt förbättrats bland befolkningenunder . Särskild betydelse har denökade bildningsnivån haft - kunskapen om hur våra vanorpåverkar hälsan. Tyvärr har kunskaperna om kostensbetydelse och vikten av att regelbundet sköta sina tändermotverkats av bl.a. ökad användning av tobak och snus.Andra faktorer av mycket stor betydelse har varitutbyggnaden av barntandvården och den produktutvecklingsom pågått och pågår inom tandvårdsområdet.Det är viktigt att vid utformningen av den förändrade tandvårds-försäkringen premiera förebyggande vård. Vi föreslår att subventionen avbehandlingskostnaderna höjs för de patienter som kan visa attde regelbundet erhållit förebyggande tandvård.KvalitetskontrollPatienterna är i praktiken hänvisade till professionen. Detråder en viss kollegial sammanhållning som av naturliga skälytterligare förstärker patienternas utsatta ställning.Vi vill därför betona vikten av att ett system med regelbunden medicinskrevision av tandvårdspatienter utvecklas. Revisionen kan lämpligen utförasunder ledning av försäkringskassan.TandvårdstaxanTandläkarnas arbete har varit hårt priskontrollerat. Taxan harsläpat efter, inte minst genom de kalkylmetoder som använtsvid fastställandet av taxan. Privattandläkarnas kostnader förinvesteringar och ränta på eget kapital har t.ex. inte beaktats.Rationaliseringsmöjligheterna får nu bedömas som i stort settuttömda.Priskontroller leder inte till optimal prissättning och konkurrens.Subventionerna har vidare krävt en betydande administrativ hantering avräkningar både hos tandläkarna och försäkringskassorna. Om all subven-tionering tas bort förutom det som gäller högkostnadsskyddet, borde ingakrav ställas på en fullständig rapportering av gjorda behandlingar tillkassorna, utöver det som omfattas av högkostnadsskyddet. Vidare bordeåtminstone mer rutinmässiga förebyggande åtgärder och undersökningar varabefriade från priskontroll. I ett första skede borde prissättningen upp till3 kunna ske fritt. Visar sig den fria prissättningen fungera bra, börpriskontrollen successivt avvecklas för behandlingar, som inte berörs avhögkostnadsskyddet. En sådan avreglering skulle underlätta tandläkarnas/tandläkarföretagens anpassning till den nya situationen inom tandvårdsför-säkringen.En anpassning till den tekniska utvecklingen bl.a. inom CAD/CAM-tekniken skulle också underlättas av en fri prissättning.Vi förordar vidare ett system med fri upphandling av tandtekniska tjänsteroch en avskaffad priskontroll inom detta område. Detta leder till konkurrensoch sjunkande priser för tandteknikerarbeten som drivkrafter skapasför effektiviseringar dels genom övergång till ny teknik, dels genom nyaorganisations- och samarbetsformer mellan tandläkare och tandtekniker.Konkurrens och lika villkorJu mindre subventioner i tandvårdsförsäkringen är desto mersnedvrids konkurrensen om folktandvården indirekt kannyttja skattemedel för att erbjuda vård till lägre kostnad. Avdenna anledning måste folktandvårdens kostnader förvuxenvården redovisas helt skild från annan tandvård ienlighet med de utskottsuttalanden som återfinns iSocialförsäkringsutskottets betänkande 1993/94:SfU18.Vidare måste lika villkor gälla för vuxentandvården inom folktandvården itvå hänseenden, nämligen vad gäller momsuttaget och arbetsgivaravgifterna.Det finns olika metoder att skapa konkurrensneutralitet enbart vad gällervuxentandvården. Ett sätt är att låta RFV kompenseraprivattandvården för den högre arbetsgivarskatten. Detta kan ske med hjälpav ett schablonbelopp. Motsvarande metod kan användas för att skapalikvärdiga momsvillkor.Den andra vägen som kan väljas är att beskära folktandvårdens ersättningfrån högkostnadsskyddet för att på så sätt kompensera de ojämna nivåerna imoms- och arbetsgivaravgifterna. Ett alternativt sätt är att belastafolktandvårdens vuxentandvård med en avgift som motsvarar den lägrearbetsgivar- och momsnivån. Avgiften betalas in till RFV, som redovisarbeloppen som intäkter på tandvårdsförsäkringen.Ett tredje sätt vore att inordna privata kooperativa vårdgivare i sammaåterbäringssystem som gäller beträffande momsen förlandstingen.Regeringen måste komma med förslag till om regler somsäkerställer strikt konkurrensneutralitet mellan privatandläkarvården ochfolktandvårdens vuxentandvård.Vidare bör etableringskontrollen för tandläkare avvecklas. Detta bör dockske på ett sådant sätt att själva avvecklingen bidrar till en utjämning avtandläkarresurserna över landet. bör etableringshinder för privataspecialisttandläkare tas bort.Slutligen skall tandvårdslagen ändras för att garantera barn och ungdom fritandvård både i privat och offentlig regi.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens hantering av förslaget till ny tandvårdstaxa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändring av tandvårdsförsäkringen till att enbart omfatta etthögkostnadsskydd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinsk revision,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behandlingstaxor för tandvård, fri upphandling av tandtekniskatjänster, statistik och annan rapportering till försäkringskassorna samt omhögkostnadsskyddets principiella utformning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet vad gäller folktandvårdens vuxentandvårdoch den privata tandläkarverksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etableringsfrihet för tandläkare både inom allmän vård ochspecialistvården,7. att beslutar att tandvårdslagen ändras så att barn och ungdomgaranteras fri tandvård både i privat och offentlig regi i enlighet med vad somanförts i motionen.