mot · GK02So656 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är tveksamt omtvångsmedicinering i polisiärt syfte går att förena med de etiska reglerna förläkare. Men med tanke på att knarkförsäljarna systematiskt utnyttjar polisensutredningssvårigheter, och den misär som heroinmissbruk leder till, bör detändå utredas om åklagarna inte behöver få denna befogenhet. "Sållningsprov" för att avslöjamisstänkt användande av knarkNorrmalmspolisen i prövade attanvända ett "sållningsprov" i form av en Pupillometer för attavslöja knarkmissbruk. Provet består i att en liten plastbrickasätts framför ögonen på en person som man lyserpå pupillen för att ta reda på om han eller hon har använtknark.Men enligt chefsjurist är Pupillometern att jämföramed kroppsbesiktning och för sådan krävs det att den undersökte är skäligenmisstänkt för brott. Norrmalmspolisen tvingades därför att stoppa allanvändning av Pupillometern, ett redskap som hann bli mycket populärt.Rikspolisstyrelsen bör utreda om det, som Norrmalmspolisen anser, finnsbehov av att använda Pupillometern som "sållningsprov". Om så är fallet börlagstiftningen ses över. En framkomlig väg vore att ge polisen möjlighet attanvända Pupillometern på samma sätt som man exempelvis använderalkotester vid trafikkontrollerna. För dessa tester finns en särskildlagstiftning som tillåter rutinkontroller.Stoppa all försäljning avnarkotikatillbehörVåren 1996 försökte en affär i specialisera sig påförsäljning av narkotikatillbehör. I en liten undanskymdlokal på såldes haschpipor i plast, glas ochkeramik. Böcker om hur man odlar hasch, serietidningar ochdekaler med uppmaningen att legalisera cannabis fanns ocksåatt tillgå. Ingen, som hann besöka butiken innan den slogigen, kan ha tvekat om att man där propagerade för missbrukeller att där såldes tillbehör uteslutande för användning isamband med narkotikamissbruk.Enligt kan föremål "som - på grund av sin särskildabeskaffenhet och omständigheterna i övrigt - kan befaras komma tillbrottslig användning" förklaras förverkade av domstol. Om den aktuellaparagrafen kan tillämpas i fall som det ovan beskrivna är, enligt uppgift frånJustitiedepartementet, osäkert. Det bör undersökas om, och i så fall hur,denna lucka i lagstiftningen kan täppas till.Visar det sig omöjligt att nå fram lagstiftningsvägen måstefastighetsvärdarna ta sitt ansvar och införa något slags klausul ihyreskontrakten som möjliggör för dem att stoppa hyresgäster som ägnar sigåt att marknadsföra eller sälja tillbehör till knarkmissbruk.Utbyggt internationellt samarbeteDet internationella polissamarbetet mot narkotikan måsteförstärkas. Internationell narkotikahandel är en viktig orsaktill den organiserade, internationella brottsligheten. Förslagom legalisering av narkotika skall motarbetas kraftfullt.Narkotika- och vapensmugglare, ekonomiska brottslingar och andralagöverträdare skall veta att de löper samma risk att gripas oberoende av ivilket europeiskt land de befinner sig. Det europeiska polissamarbetet,Europol, bör utvecklas till ett överstatligt samarbete. Gemensammabrottsregister och gemensamma insatsstyrkor mot vissa brottstyper börupprättas.De svenska EU-parlamentarikerna har ett ansvar att arbeta för en restriktivnarkotikapolitik. EU-parlamentariker, , har förutomatt ha hållit flera anföranden i frågan bland annat skrivit ett personligt brevtill samtliga övriga parlamentariker. Bifogat var en skrift frånFolkhälsoinstitutet om den svenska narkotikapolitiken. har ocksåmedverkat till att andra parlamentariker har fått följa den svenskanarkotikapolisens arbete.Stärk tullenSkall narkotikatrafiken över gränserna stoppas är deviktigaste åtgärderna de som anges ovan, ett förstärktöverstatligt polissamarbete med gemensamma brottsregisteroch gemensamma insatsstyrkor mot vissa brottstyper. Detinnebär emellertid inte att tullens uppgift att förhindranarkotikasmuggling är mindre angelägen.Det har i samband med debatten om det svenska EU-medlemskapetframförts att medlemskapet i sig skulle leda till att tullens arbeteförsvårades.Argumentet har i huvudsak varit att en resande mellan två EU-länder inte fårutsättas för slumpmässiga varukontroller, det vill säga kontroller som enbartbaseras på att gränsen mellan två EU-länder passeras. Den svenska tullensarbete vid gränsen mot EU-länder förändrades därför efter medlemskapet.Under en inkörningsperiod kanske omställningen vid vissa gränsstationerupplevdes som besvärlig. Men i praktiken skall inte förändringen i och medEU-medlemskapet behöva inskränka tullens möjligheter att ingripa motnarkotikasmuggling. Tullen får fortfarande utföra kontroller om tullpersonalmisstänker att en resenär försöker föra in till exempel narkotika eller enotillåten mängd alkohol. Den oro som framfördes inför EU-omröstningenmot att stickprovskontrollerna inte skulle kunna vara effektiva efter ettmedlemskap avvisades också av generaldirektör hjälp av internationellt informationsutbyte och narkotikahundar hartullen bevisligen kunnat ingripa effektivt. Färsk statistik från ochrikskriminalen visar att mer narkotika beslagtogs än undernågot annat föregående år.EU-medlemskapet ledde till att tullens totala arbetsvolym - alltså den delsom inte handlar om exempelvis narkotikabekämpning - minskades kraftigt.Men anser ändå att besparingarna, som den socialdemokratiskaregeringen och enades om efter det svenska EU-inträdet, blevallt för långtgående. reserverade sig för en anslagsnivå som skullemöjliggöra ytterligare cirka 50 årsarbetstjänster i tullens organisation.Tullen behöver förstärkas dels för att narkotikasituationen är allvarlig iflera västeuropeiska länder, dels för att narkotikasmugglingen från Östeuropaunder har ökat väsentligt. Tullpersonalen vittnar ombetydligt fler ingripanden mot smugglingsförsök från östeuropeiska länder.Det är viktigt att tullen kan slå tillbaka, inte minst för att hindra denösteuropeiska maffian att få ett fotfäste i . Det går att rehabilitera missbrukareNarkotikapolitiken är en del av vår socialpolitik som syftartill att ge alla människor en trygghet genom ett generelltsystem. Den svenska narkotikapolitikens restriktiva hållningär en del av detta generella tänkande. Alla människor har rätttill ett värdigt liv och inga grupper får lämnas utanför densamhälleliga gemenskapen. Denna hållning framstår sommer humanitär och förenlig med de mänskliga rättigheternaän en hållning där narkotikaproblemet reduceras till ettindividuellt ansvar.Ett beroende av narkotika, alldeles oavsett om beroendet är medicinskt,socialt eller både och, skapar ofrihet. Den enskilda människans frihet haralltid begränsningar. Människan skall inte, anser liberaler, kunna upphävasin egen frihet eller skada andra människors frihet. Narkotikan innebär attmissbrukaren upphäver sin egen frihet som han/hon i de flesta falläven skadar andra människor, sin familj eller andra anhöriga.Liberalismen, humanismen och flera andra idériktningar bygger också påen människosyn och en moral som säger att människor har ett ansvar, intebara för sig själva, utan även för varandra. Ur detta grundläggande etiskaställningstagande växer ett socialt patos fram som innebär att människorgenom vardagshandlingar eller genom olika välfärdsinrättningar ochlagstiftning strävar efter att hjälpa varandra.En strategi för att rehabilitera missbrukare bör ha som självklarutgångspunkt att ingripa tidigt i "missbrukarkarriären". Vårdkedjan måstekunna fungera smidigt, sekretessen får inte lägga onödiga hinder mellanolika samhällsfunktioner som behöver samverka. Antalet vårdplatser ärbegränsat, men bör prioriteras för yngre.Samverkan mot ungas missbrukFöräldrar, föreningsliv, polis, socialtjänst - alla kan var försig göra värdefulla insatser för att mota narkotikan. Menskall man nå verkliga resultat är det nödvändigt att samarbetaoch hålla ihop. Många ungdomar med en missbrukarkarriärbakom sig brukar berätta hur de lyckades dupera sinomgivning genom att berätta en sak för föräldrarna, en annanför lärarna och en tredje för socialsekreteraren.Därför är det så oerhört viktigt att hitta samarbetsformer som gör att devuxna kan skaffa sig det "övertag" som unga människor faktiskt har rätt attmöta. Det måste finnas tydliga gränser som inte går att manipulera bort.En av de faktorer som kan sätta käppar i hjulet för en sådan här samverkanär en osäkerhet om vad sekretessreglerna tillåter och inte tillåter. Här krävsen översyn av hur det verkligen förhåller sig, det vill säga i vilkenutsträckning sekretessen verkligen utgör ett hinder för en mer aktivsamverkan kring missbruksfrågorna på lokal nivå. Sekretesslagstiftningen fåraldrig bli en ursäkt för att inte gå samman i kriget mot narkotikan.Vård av missbrukareTrycket på behandlingshemmen för barn och ungdomar medmissbruksproblem har ökat. Det är viktigt att tillräckligt medplatser skapas så att framförallt unga med drogproblem kanfå hjälp. Kommunerna måste köpa det antal platser somkrävs. Det är en kortsiktig och oklok politik att snåla påkostnaderna om de pengar som används kan hindra att ungafastnar i en livslång drog- och brottskarriär.Ett problem för kommunerna är dock att resultaten av missbrukarvården ärså dåligt utvärderade. Det finns få undersökningar som visar om individenblir fri från missbruk och det är inte alltid så att ett projekts kostnader harettövertygande samband med den behandlingseffekt som uppnås.Det krävs med andra ord kommunalt samarbete i syfte att bättre utvärderaoch mäta resultaten i ungdomsvården. Detta både för att få kontroll överkostnaderna som vårdkvaliteten kan förbättras. Med ökad visshetom vilka resultat som uppnås blir förutsättningarna också större attkommunpolitikerna är villiga att satsa de resurser som krävs för attmissbrukare skall få den behandling de behöver. Då kan trenden attkommunerna köper allt färre vårdplatser som antalet missbrukareökar brytas.Betona föräldraansvaretEnligt en undersökning bland elever i årskurs 9 iStockholm lär sig fler barn och ungdomar att hasch ochannan narkotika är farligt av radio och TV än av sinaföräldrar. Endast varannan elev säger sig ha fått lära sig avsina föräldrar att narkotika är skadligt. Det är tydligt attföräldraansvaret måste betonas hårdare.Men för att kunna ta ansvar skall föräldrarna givetvis också ha rätt att fåveta när deras barn har avslöjats med missbruk och/eller en annan kriminellhandling. Skolpersonal, socialsekreterare och poliser måste meddela familjennär de misstänker drogproblem.Polisen är skyldig att underrätta föräldrarna när en omyndig ertappas medbrott. Men föräldrarna borde också vara med när ärendet går vidare. Vid enrättegång kan de vara till stöd och få information om påföljden. Föräldrar bördärför ha närvaroplikt vid rättegång med barn som är under 18 år.MetadonEnligt uppgift från psykiatrin ökar nu antalet missbrukaresom skulle vara hjälpta av metadonbehandling kraftigt.Samtidigt visar det sig att landstingen inte har råd att skickapatienter till t.ex. för behandling med dekonsekvenser det innebär för den enskilde både när det gällerföljderna av fortsatt missbruk och spridning av HIV-smitta.Folkpartiet liberalerna ser allvarligt på detta och anser attregeringen bör utreda hur dessa patienter skall kunnafå adekvat behandling. TobakRökningen är den största enskilda orsaken till för tidigadödsfall, såväl i som i i-länderna i övrigt. I Sverigedör 8 000-10.000 personer p.g.a. tobaken. Detär en mångfald hälsoproblem tobaksbruket orsakar. Hit hörhjärt-kärlsjukdomar, cancer i lunga och en rad andra organ,lungemfysem, överkänslighet och astma, fosterpåverkansamt sist men inte minst nikotinberoende. Nikotin är en av demest beroendeframkallande drogerna vi känner till.Rökningen minskar sakta men säkert men fortfarande röker avmännen och av kvinnorna. Bland 13-åringarna är det som röker.Bland 15-åringarna röker av pojkarna och av flickorna. Blandungdomar är det av männen och av kvinnorna som ärdagligrökare (1995). Siffrorna för tillfällighetsrökning är resp. idenna grupp. För kvinnor är tendensen att rökningen ökar men ökningen ärinte statistiskt säkerställd. ökar användningen av snus.De flesta vuxna vanerökare har börjat röka . I rör detsig om av de vuxna vanerökarna. I tycks mönstret varadetsamma.Enligt en undersökning från utförd är det fler avde rökande ungdomarna som vill och har försökt sluta röka än vidföregående undersökning . Hos snusarna finns inte samma vilja attsluta med sitt tobaksbruk.En majoritet av ungdomarna är positiva till olika förbud och åtgärder mottobaksbruk.70 % är för ett rökförbud på skolgårdarna, vill ha reklamförbud,vill ha mer undervisning om tobak i skolan. Nästan lika många vill haåldersgräns för tobaksutköp och att rökning bör vara förbjuden på diskotek.Nästan alla vill att föräldrarna skall påverka sina barn att inte röka och attföräldrar inte skall tillåta rökning hemma.Ungdomars kunskap om tobakens skadeverkningar är olika beroende påvilken risk det gäller. Så vet praktiskt taget alla ungdomar att fostret kanskadas om kvinnan röker. Däremot vet bara en tredjedel att varannan rökarekommer att dö av rökning. Nikotinets beroendeframkallande effekt är ocksådåligt känd.Vad påverkar ungdomars benägenhetatt använda tobak?Flera olika undersökningar har visat att barns benägenhet attröka har ett starkt samband med föräldrars, syskons ochkamraters rökvanor. Föräldrarnas roll handlar inte bara omderas egna rökvanor utan också om deras förhållningssätt tillbarnens rökning. Mammans inflytande är starkare än pappanspå flickorna, medan båda föräldrarna har lika stort inflytandepå pojkarna.Enligt tobakslagen får rökning inte äga rum i skollokaler eller i andralokaler avsedda för barn eller ungdom. Rökning får inte heller äga rum påskolgårdar eller liknande utrymmen på förskolor och fritidshem. Dockförekommer rökning i hög utsträckning på skolgårdarna. Lärarkåren pågymnasiet ingriper mer sällan än lärarna på högstadiet mot detta. Samtidigthar nära en tredjedel av eleverna i årskurs 9 inte fått någon undervisning omalkohol, narkotika och en fjärdedel bara någon enstaka timme. Situationen äroroande.Idag har vi förbud mot all tobaksreklam i tidningar och utomhus utom vidställen där man säljer tobak. Tobaksbolagen går därför runt reklamförbudetgenom att på indirekt väg marknadsföra sina produkter. undersökning är det mycket tydligt att ungdomarna rökerdet cigarettmärke som tidigast och mest satsat på indirekt reklam just tillungdomar.Tobakspolitiken måste syfta till att så få som möjligt börjar röka, att såmånga som möjligt slutar röka och att de som inte kan sluta röka minskar sinkonsumtion.Eftersom de flesta börjar röka i tonåren är insatser riktade till ungdomar,föräldrar, lärare och andra vuxna som är förebilder för ungdomarna särskiltviktiga. Det behövs landsomfattande informationsinsatser där såväl hälso-och sjukvården som skolan spelar en viktig roll. har härett ansvar att initiera detta landsomfattande arbete. Under avsnittet narkotikahar vi mer ingående belyst skolans roll i ANT-undervisningen.För att informationen skall leda till resultat behövs bättre kunskap omvarför ungdomar kommer in i ett vanebruk av tobak. Här behövs merforskning. Det behöver inrättas en professur med basresurser med särskildinriktning på tobakspreventivt arbete.Socialstyrelsens tillsynsansvarSocialstyrelsen har ansvar för efterlevnaden av såvälnuvarande tobakslag samt den lag om åldersgräns som medall sannolikhet kommer att gå ikraft 19970101. Det är viktigtatt aktivt arbetar för att skapa förståelse förlagstiftningen och att medverka till dess efterlevnad. Här börstyrelsen samarbeta med , m.fl.som har ansvar för att förebygga tobaksskador.RökslutarstödI finns endast ett fåtal kliniker som uteslutandearbetar med rökavvänjning. Varje sjukvårdshuvudman bör haminst en enhet med samlat ansvar för verksamhet medrökavvänjning. Inte bara mänskliga vinster står att få genomsådan verksamhet. Den kommer också att minskatrycket på sjukvården i form av färre fall av lungemfysem,cancer och andra rökrelaterade sjukdomar som kräveromfattande sjukvårdsinsatser.Internationella insatserSverige har varit pådrivande i arbetet mot tobak iVärldshälsoorganisationen (WHO) och bör vara det ocksåinom EU. Utöver satsningar på hälsoupplysning,rökavvänjning, införande av åldersgräns, reklamförbud m.m.bör också arbeta för att EU:s stöd till tobaksodlingupphör. betalar omkring 325 miljoner krper år till stöd för odling av tobak vars kvalitet är sådan attden inte säljs i utan till länder med lägrekvalitetskrav.LäkemededelsberoendeUnder efterkrigstiden har vi fått en rad läkemedel, där de s.k.bensodiazepinerna dominerar, som på ett avgörande sätt givitmänniskor med olika former av oro-ångest och sömnbesvärsnabb och effektiv lindring. Medaljen har dock en baksida.Behandlingen har begränsningar och risker.Många patienter behandlas med bensodiazepiner under mycket lång tid.Samtidigt saknas undersökningar som visar att medlen har positiv effekt merän omkring . I stället uppträder beroende och abstinens hos endel patienter. råder delade meningar om hur vanligt eller ovanligtläkemedelsberoende är. För att fastslå beroendets omfattning fordras studierav i vad mån doseringen och preparatvalet har betydelse. Likaså fordrasstudier över hur nedbrytningsförmågan av medlen varierar mellan olikaindivider.Nätverket för läkemedelsepidemiologi har sammanställt en lista överangelägna studier för att utröna beroenderiskerna med lugnande medel-sömnmedel, däribland bensodiazepiner. Förekomsten av oro-ångest och sömnsvårigheter bör undersökas i olikadelar av landet Det bör undersökas om och hur beslutsunderlagen varierar avseendeindikationsställande, dosering och doseringstider vid förskrivning avbensodiazepiner Det bör undersökas hur vanligt bensodiazepinberoende är, och vilkafaktorer som gynnar uppkomsten av sådant beroende Det bör studeras om beroende oftare uppstår hos individer medavvikande omsättningsförmåga avseende bensodiazepiner Det bör undersökas varför kvinnor erhåller bensodiazepiner oftare änmän Det bör undersökas om bensodiazepinanvändning kan påverka risken försjälvmord Det bör undersökas i vilken omfattning bensodiazepiner förskrivs p.g.a.oro-ångest och sömnbesvär som är sekundära till depression Inom varje landsting bör man kartlägga sambanden mellanbensodiazepinförskrivning, inkl. dennas ålders- och könsfördelning, ochallmän sjuklighet, psykisk ohälsa, inkl. depression och suicid, samtsocioekonomiska förhållanden.Dessutom föreslår nätverket att man bör vidta särskildainformationsinsatser i högkonsumtionsområden såsomGöteborg, , och . Det är uppenbart att läkemedelsberoende är ett problem i vården sommåste angripas vare sig problemet är stort eller litet. Det är viktigt attovanstående forskning om läkemedelsberoende kommer till stånd. Det ärockså viktigt att förskrivande läkarna nås av den information omindikationerna för dessa medel som och Socialstyrelsengivit ut. Den geografiska variationen av förskrivningen av dessa medel talarför att denna information inte kommit till tillräcklig användning. Särskildainformationsinsatser måste därför initieras.Behandling av personer med läkemedelsberoende skiljer sig i vissaavseenden från behandling av andra beroendetillstånd. Vid i har behandlingsmetoder utvecklats för effektivbehandling av dessa patienter i såväl sluten som öppen vård. Vi anser att detbör finnas en enhet inom varje landsting som kan behandla patienter medläkemedelsberoende men också förmedla kunskap såväl till förskrivare ochövrig hälso- och sjukvårdspersonal samt allmänheten om hur dessa medelskall användas för att minimera risken för beroende.Kilen, , med ursprung i klientrörelsenRFHL (åt läkemedelsmissbrukare) öppnades 1992som ett fristående institut finansierat med medel från ochDagmar 510-medel. Här har man kommit i kontakt med hjälpsökandedäribland sådana som velat vara anonyma och därför inte sökt den etableradehälso- och sjukvården. Man har utvecklat en modell som skiljer sig frånsåväl medicinskt-biologiskt som traditionellt psykologiskt arbetssätt. Dekunskaper och erfarenheter man byggt upp har mött både kritik och stöd.Eftersom behandling av läkemedelsberoende kan vara problematisk och vibehöver utveckla olika behandlingsalternativ är det av vikt att Kilensverksamhet blir föremål för en opartisk utvärdering. ellerStatens beredning för utvärdering av medicinsk teknologi bör därför ta sig anen sådan utvärdering.Under senare år har riskerna med att använda olika läkemedel däriblandanabola steroider i prestationshöjande och kroppsuppbyggande syfteuppmärksammats alltmer. Kopplingen till våld i samhället har blivit alltmeruppenbar. En parlamentarisk utredning om doping förväntas komma medsitt betänkande . Det är av största vikt attremissbehandling och propositionsskrivning inte fördröjs utan att regeringensnarast återkommer till med förslag till åtgärder.Hittills är det huvudsakligen anabola steroider, kokain och andra narkotikasom diskuterats i dopingsammanhang. Det finns dock andra preparat som detfinns anledning att aktualisera i sammanhanget.I sporttidningar görs omfattande reklam av olika näringspreparat somsannolikt inte har några fysiologiska eller farmakologiska effekter påidrottsprestationer men som leder idrottsutövaren eller kroppsbyggaren in iett "preparatberoende". Man tror att man måste använda konstgjorda medelför att kunna prestera bra resultat. Sedan är steget inte långt till att manlockas använda mer aktiva läkemedel. Därför bör dessa preparat värderas ochinformation lämnas om deras verkliga effekter.Bloddoping och tillförsel av erythropoetin är ett annat sätt att ökaprestationsförmågan. Det var länge svårt att skilja tillförda produkter frånkroppsegna men är det möjligt att göra dessa analyser tack vareutvecklingen av gentekniken. Testerna är dyrbara och används därför bara ibegränsad omfattning. Vi anser det viktigt att tekniken utvecklas så att manmer rutinmässigt kan använda dessa analyser.Nikotin är ett av de mest beroendeframkallande medel vi känner som avvanebrukarna också upplevs som prestationshöjande. Användning av nikotinförekommer bland vissa idrottsutövare i långt högre grad än bland jämnårigaicke aktiva idrottare. Det gäller s.k. explosionsidrotter som kräver snabbprestation t.ex. ishockey. Bland läkare finns därför uppfattningen att nikotinär att betrakta som ett dopingpreparat och att om nikotin klassades somdopingpreparat skulle det leda till gynnsamma effekter på tobaksbruket blandbarn och ungdom.Nikotin och dopingDopingfrågan har tilldragit sig ett allt större intresse undersenare år. Vi har fått regler för dopingpreparat som betraktassom hårda. Det är därför förvånande att det inte förts någondiskussion om nikotinet borde höra till denna grupp medtanke på nikotinets effekter på hjärnans alarmcentrum ochdess prestationshöjande effekter.Riksdagen har beställt en utredning av doping och de problem dopingmedför. Den utredningen borde också göra en utredning av om nikotin borderäknas in bland dopingmedlen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samlad redogörelse frånregeringen till om vad som gjorts och behöver göras för attminska totalkonsumtionen av alkohol,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upplysning och opinionsbildning om alkohol,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utvärderingar av behandlingen ochrehabiliteringen av alkoholmissbrukare,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alkohol och kvinnor,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om önskvärdheten i att Systembolaget skall hamöjlighet att avvisa alkoläsken ur sitt sortiment,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Systembolagets möjlighet att kunna överklagaAlkoholsortimentnämndens beslut,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett samlat program mot olagligsprittillverkning och spritförsäljning,14.15.