mot · GJ02Fi116 · 1996-06-19 00:00:00 — Istället för regeringens förslag om en ram på 2,3miljarder har föreslagit en ram på 10 miljarder, fördelat påoffentlig och privat tjänsteproduktion. Vi vidhåller vår uppfattning att enskattenedsättning bör vara av större omfång men också mer specialinriktadför att ge fullgod effekt på sysselsättningen.Vänsterpartiet har dessutom tidigare föreslagit att enskilda näringsidkareskall stimuleras genom att de första skall befrias från egenavgifter.Detta skulle stärka många av de egna företagare som kan leva påknappa marginaler, och det skulle stimulera nystartandet av enskildnäringsverksamhet.Med hänvisning till ovanstående menar att börbegära en mer fullständig beredning som inkluderar såväl regeringens somVänsterpartiets alternativ. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.11. När det gäller det aviserade förslaget till beskattning av tjänstebilar ärdet ett steg i rätt riktning att skapa ett system som gör att det uppstår ettstarktekonomiskt motiv att begränsa antalet körda mil. Så långt ser Vänsterpartietpositivt på regeringens förslag. Vi är dock inte ännu beredda att ta slutligställning till nivån på själva förmånsbeskattningen. Vi ställer oss dock inteavvisande till att diskutera ett sänkt takbelopp under förutsättning attfördelnings- och miljömål kan tillgodoses. Vi avser att återkomma till frågani samband med att regeringen redovisar ett samlat och heltäckande förslag.12. I samband med förmånsbeskattningen redovisar regeringen förslag tillfinansiering av sänkt förmånstak genom en begränsning av uppjusteringen avskiktgränsen för den statliga beskattningen. Detta är ett förslag som har enviss progressiv effekt och som kan övervägas av . Förslaget ärdock inte helt invändningsfritt, och det kan diskuteras om skatter bör skärpasgenom justeringar av index eller genom entydiga beslut till skattehöjningar.Vänsterpartiet förespråkar principiellt det senare alternativet. Vi menar attettbra alternativ är att reducera eller slopa grundavdraget för inkomster överbrytpunkten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.13. Regeringen redovisar att man avser att lägga förslag till nyttskatteuppbördssystem baserat på förslag.Vänsterpartiet stödjer i allt väsentligt de förslag som regeringen aviserar idetta avseende, men vi avser att avvakta med vårt slutliga ställningstagandefram till dess att regeringen redovisat ett fullständigt förslag i dessaavseenden.14. I propositionen redovisar regeringen att man senast under hösten 1997tänker lägga förslag som utgår från betänkandefrån . har tidigare motionerat och föreslagit enlagstiftning utifrån utredningens förslag. Vi har naturligtvis då ingenting emotatt regeringen nu tydligt deklarerar att man är beredd att införa en s.k.avfallsskatt.15. I propositionen aviserar regeringen kommande förslag om vissalättnader i beskattningen av internationella experter och för vissanyckelpersoner som är verksamma i men längreän . kan se behovet av vissa lättnader i dessaavseenden men återkommer med ställningstagande när regeringen lagtkonkreta förslag.16. Slutligen redovisar regeringen att man avser läggaförslag om att ersätta den särskilda skatten på el från äldre vattenkraftverkmed en särskild fastighetsskatt på dessa verk. kan stödja ensådan åtgärd men avvaktar med slutligt ställningstagande tills propositionavlämnats till riksdagen.NäringspolitikenBara en liten andel av alla företag svarade för hela den nettotillväxt avsysselsättningen som inträffade under högkonjunkturåren 1994 och 1995. Istor utsträckning stod de s.k. tillväxtföretagen för detta. avdessa företag fanns inte . 1995/96:222)InledningAvsnitt 5 "Offensiv näringspolitik för tillväxt ochsysselsättning" är i mångt och mycket en bra beskrivning avde problem som svenska företag står inför. Dels målas enbild med breda penseldrag, som är nödvändig för analysen,dels framgår tydligt att det inte finns någon singellösning påde svenska företagens problem. Ett mödosamt arbete med attlägga sten vid sten för att bygga en stabil grund för ettnykonstruerat näringsliv är nödvändigt. Bristerna ipropositionens näringspolitiska avsnitt ligger egentligen i attkonkret lägga förslag som skapar den stabila grunden. Det ärmånga delegationer, utredningar, uppmärksammanden,kartläggningar m.m. som tonar fram. Visst förstår vi attmycket av detta är nödvändigt. Vår förhoppning är dock attde konkreta förslagen inte dröjer. Vi lägger i det följandenågra förslag.SmåföretagI samband med den kraftiga lågkonjunkturen visade det sigatt storföretagen minskade antalet anställda mest, medanminskningen i småföretagen var mindre och kom senare.Tillverkningsindustrin, offentlig sektor och handel förlorademest även om minskningen i offentlig sektor procentuellt settvar lägre och till stor del förklaras av överflyttning avsysselsättning från offentlig till privat verksamhet.Småföretagens andel av sysselsättningen inom privat sektorhar ökat med , från 48 till 54 %.Den sensationellt stora förändringen berodde på att manförlorade färre jobb under nedgången och skapade fler jobbunder uppgången . Speciellt dekunskapsintensiva småföretagen stod för stora nettotillskottav ny sysselsättning under uppgången.FoU och avknoppningSverige har, som påpekas i propositionen, en av västvärldensstörsta forsknings- och utvecklingsbudgetar. Bakom siffrornadöljer sig dock vissa problem. De två tredjedelar av FoU:nsom företagen står bakom finns på ett fåtal storföretag. med , och i spetsenstår för nästan all forskning och utveckling. Medan dessaföretag lägger av försäljningsvärdet på FoU,lägger t.ex. skogsindustrin endast . Vi har tidigareföreslagit FoU-ökningar på skogs- och livsmedelssektorerna.Regeringen föreslår nu utökat samarbete mellan offentligforskning och företagsforskning på skogsområdet. Det är bra.Skall svensk massa, papper och träindustri kunna konkurrerapå sikt behövs kraftigt förstärkt FoU, speciellt med tanke påatt devalveringsvägen nu är stängd som fartsträcka mot högavinster. Staten måste även underlätta speciellt träindustrins,som traditionellt består av relativt små företag, möjlighetertill export.Storföretagens dominans inom FoU skapar problem. De kunskapsintensivaföretagen är i stor utsträckning avknoppningar från stora företag. Men än flerkunde bli det. Många av de intressanta produktidéer som kommer upp istorföretagens forskning försvinner eftersom de inte passar in i storföretagensproduktportfölj och inriktning. Regeringen bör här ta initiativ tilldiskussionermed de forskningsintensiva storföretagen för att skapa ett medvetande omvikten av att sådana produktidéer tas tillvara. Storföretagen bör även kunnatänka sig ett delägande tills det nya företaget är etablerat.En tredjedel av FoU sker i offentlig regi. En redovisning av hurmycket av dessa forskningsinsatser som syftar till ekonomisk tillväxt är enviktig uppgift inför nästa om FoU. Vi saknar också uppgifter omhur de nya tillväxtnationernas (främst i ) FoU-budgetar ser ut.Regeringen pekar på bristen på naturvetare och tekniker för att öka denkunskapsintensiva produktionen. Vi är benägna att hålla med och välkomnarsatsningar i syfte att komma till rätta med bristen. En större utvärdering avden satsning som påbörjades på N/T-utbildningen är därför angelägen.Regioner och nätverkUnder senare år har det regionala perspektivet påutvecklingen blivit allt viktigare. Vi har i tidigare motionervisat på styrkan i att olika regioner får utvecklas utifrån sinaförutsättningar. Regeringen har också uppmärksammat detta.De senaste rönen från visar att den regionalasysselsättningsutvecklingen är mycket komplex. Tydligtvisar sig dock att regioner som domineras av tillverkandestorföretag drabbades hårt och att regioner med mångabruksorter har haft ett mycket lågt nyföretagande. Däremothar regioner med stark tradition av småskalig tillverkning etthögt nyföretagande inom denna sektor. Det visar sig att detregionala marknadsunderlaget, och förekomsten av traditionoch förebilder liksom arbetslösheten, har betydelse förnyföretagandet. Nätverksförekomsten är alltså avgörande förökningen av småföretag. Ny företagsforskning från USAvisar på liknande tendenser. Genom att samarbeta med andraföretag kan företag erhålla bästa kompetens, som sparar tidoch kostnader och gör det hela mer effektivt. Tendensen äratt istället för att konkurrera med enskilda företagkonkurrerar man med andra nätverk. Även genom denmoderna informationstekniken har småföretag i sluta sig samman och blivit starka tillsammans.Denna erfarenhet måste spridas till alla regioner. För attunderlätta ett nätverksbyggande bör på prov-möjligheter gesför företag och fackföreningar att tillsammans skrivakontrakt som möjliggör att anställda kan flytta mellan deolika företagen, med bibehållen social trygghet, utan attanställningsförhållandena sätter hinder i vägen.ByggandetExportindustrin har visat mycket storavinster. Hemmamarknadsindustrin däremot har gåttkräftgång. Den viktigaste delen är bygg- ochanläggningsindustrin som med kringföretag står för av BNP. har bostadskostnaderna av disponibellön ökat från 1970 till 1995. Speciellt efterskattereformen har bostadskostnaderna ökat . Alltfler skatter och avgifter har lagts på boendet och nubestår mellan av boendekostnaden av sådanakostnader. Det är en viktig orsak till att byggandet i dagligger på en mycket låg nivå. som man kan hoppaspå att nya sätt att bygga kan pressa kostnaderna förnybyggnation, menar vi att det är dags att se över helasystemet med skatter, avgifter och avdragssystem. Vi hoppasatt Byggnadskostnadsdelegationen förmår komma medförslag på detta område.Ekologiskt hållbar utvecklingDet har framstått som alltmer klart att en omställning avsamhället i ekologiskt hållbar riktning förutom enkärnkraftsavveckling också kräver en energieffektivisering.Det ger också betydande vinster i sysselsättning. hänvisar i sin vitbok om sysselsättning (1993)till en studie som uppskattar att de arbetstillfällen som skapasvid satsningar på energianvändningssidan är tre till fyragånger fler än vad som motsvarande investeringar ienergiproduktion skulle ge. Det gäller arbeten somuppkommer vid FoU av energieffektiva produkter ochsystem, direkt tillverkning av dessa produkter ochsystemkomponenter, projektering och analys av befintligasystem samt installation och underhåll av de nya produkternaoch systemen.Det som förhindrar många renoveringsprojekt från att genomföras ärbrist på investeringspengar, inte brist på idéer. Inom kommuner t.ex. väntarmånga byggnader på att upprustas, både vad gäller inomhusklimat ochenergianvändning.En möjlighet till finansiering är genom s.k. tredjepartsfinansiering.Entreprenören står för investeringen och garanterar t.ex. lägreenergianvändning. Fastighetsägaren betalar samma energikostnad somtidigare. Mellanskillnaden mellan verklig och tidigare energikostnad användsför att betala tillbaka investeringskostnaden till entreprenören. När helainvesteringen är betald har fastighetsägaren sin nya lägre energikostnad attbetala. Entreprenören måste därmed leva upp till sina löften för att få betaltför jobbet. Statens uppgift blir att informera om tredjepartsfinansiering samthjälpa till med mallar för kontrakt m.m. Med en så liten kostnad som 10miljoner kronor kan en marknad för denna typ av finansiering och service haskapats. beräknar antalet jobb inom sektorn till 20 000 ochenergibesparingen till 5,1 TWh.Det i särklass vanligaste skälet till att ekonomiskt lönsammaeffektiviseringar inte genomförs i industrin tycks, enligt tidigare genomfördaundersökningar, vara personalbrist. krävs en rad insatser som mätningoch analys av företagets aktuella energianvändning, beräkningar av tekniskadata såväl som kostnader för olika alternativ samt diverse insatser vidupphandling och installation. kan sparas ungefär , och det kan ge 4 000 årsarbeten. Staten kan här gå in och hjälpa tillför att starta miljöarbetet och genomföra långtgående energieffektiviseringar.Program för småföretagsutvecklingm.m.Vi stöder förslaget om Industriella utvecklingscentra (IUC).Vi menar dock att dessa dels skall ha kompetens för attkunna starta nya företag med miljöinriktning, delsmiljöanpassa befintliga företag. Just inriktningen påsamverkan mellan större företag och små och medelstoraföretag kan ge den överföring av kunskaper som både ledertill bättre miljöanpassning och bättre konkurrenskraft.MiljöteknikdelegationVänsterpartiet menar att en viktig del i utformandet av enstrategi för Miljöteknikdelegationen bör vara attvidareutveckla verksamheter för energieffektivisering ochmiljöanpassade energisystem i så att dessaerfarenheter omsätts i liknande verksamhet för annanmiljörelaterad teknik.RiskkapitalförsörjningenSverige har fått allt fler aktörer påriskkapitalmarknaden. De mest kända är och har dock inte alls motsvarat de förväntningar som denborgerliga regeringen gav i samband med introduktionen. Dehar mest ägnat sig åt att stödja medelstora och stora företaginom verkstadsindustrin med kapital. Industrifonden harunder senare tid fått vidgade möjligheter att stödjahögriskprojekt. Lönsamhetskravet sätter dock upp hinder.Bra projekt, dvs. projekt med framtidspotential vad avser tillväxt, får alltsåinte alltid finansiering. En viktig roll för den offentliga finansieringen äratthjälpa till att dels skapa en miljö som genererar goda flöden av projekt, delsfiltrera fram de meriterade och stödja dessa mot mål som innefattar tillväxtoch förnyelse. För att bara ta ett exempel så betydde dåvarande STU:s lån på1,till att detta projekt kunde fortsätta.Losec har sedan som bekant blivit Astras största framgång och betytt mångaexportmiljarder. Staten måste gå in just i det skede när det fortfarande integåratt kalkylera fram lönsamhet och överlevnad, i de tidiga faserna när fakta ärosäkra eller saknas, riskerna är höga, referenser saknas, framtidsplanernaoklara och framgångarna ligger långt . Finns inte den här typen avriskkapital minskar också antalet kreativa människor, meriterande projekt,viktiga förebilder och utbuden av projekt. Precis som svensk musikexport inteskulle vara den tredje största i världen utan ett stort antal elever i kommunalamusikskolor, kan inte kunskapsintensiva tillväxtföretag skapas utan enordentlig stock av projekt att välja mellan. , som i huvudsak står förden s.k. såddfinansieringen har fått minskade anslag för sådan. En del projekthamnar mellan och Industrifonden. De är för riskabla förIndustrifonden (med tanke på avkastningskravet) och för stora för . Vi föreslår att projektstöd utökas på detta område ochåterkommer i höstens budget med yrkande.BörserVänsterpartiet har i ett flertal näringspolitiska motioneruppmärksammat bristen på fungerande småföretagsbörser. Vihar då jämfört med Nasdaq-börsen i med sitt iförhållande till folkmängden mycket fler bolag. Vi har ävenefterlyst andra marknadsplatser för småföretagen. Vi hälsarmed tillfredsställelse att regeringen nu visar på liknandevägar.PatentAtt regeringen nu uppmärksammar problemen medpatentintrång är bra. Det finns dock även andra problemkring patent. Kostnaderna för patent i är myckethöga. De är fyra gånger så höga som i och åtta gångerså höga som i . Det visar sig också i antaletpatentansökningar. Antalet patent i är ungefär tiogånger så högt som i . Även nationellt harhöga patentavgifter. Vi föreslår att patentavgifterna halverasi och att arbetar för sänkningar avpatentavgifterna i . Vi vill också här peka på nya rönfrån , som visar på att alltfler företag haruppmärksammat att viktigare än att vänta in ett skyddande aven produkt genom patent blir att snabbt få ut den påmarknaden. Många framgångsrika företag satsar nu iställetpå att genom snabbhet och flexibilitet få ut sin produkt påmarknaden och ligga före konkurrenterna.Nationellt resurscentrumEtt nationellt resurscentrum (NRC) bildades för cirka ett årsedan. Projekttiden är förlängd till . Syftet äratt samla erfarenhet och kunskap om kvinnors situation i deolika regionerna för att bättre ta tillvara kvinnors kompetensvad gäller samhällsplaneringen och utformningen avregionerna. finns ett regionalt resurscentrum i varje län.Verksamheten borde utökas så att varje kommun har ettlokalt resurscentrum.Bildandet av NRC är en regionalpolitisk åtgärd men skall också ses som enjämställdhetspolitisk åtgärd. Om det då ska bli något mer än ord måste ocksåverktygen finnas. Länsstyrelserna har som ett särskilt uppdrag att ekonomisktprioritera särskilda insatser för kvinnor och skall medverka till att de lokalaresurscentra bildas. I en utvärderingsenkät visar det sig att länsstyrelsernaofta utsett en projektledare på tidsbegränsad anställning, ibland med ALU-anställning, att driva verksamheten med knappa och ovissa resurser.Länsstyrelsens uppdrag förtjänar att tas på allvar. För att bedriva en så viktigverksamhet behövs långsiktighet och fasta spelregler. Enkäten visar också påbehovet av att regeringen i sitt regleringsbrev öronmärker resurser för deregionala resurscentra. måste också i sina statistiskaredovisningar av hur regionala medel används, redovisa hur stor andel somgår till kvinnorna. avsätts av medlen för regional utveckling tillregionala och lokala resurscentra i länen.Den viktigaste uppgiften för NRC är att samordna och stödja de regionalaoch lokala resurscentra runt om i landet. De regionala och lokala centra nåralla kvinnor, inte bara företagare, vilket gör att placeringen under NUTEKkan leda till en fokusering på kvinnors företagande. anser attNRC:s verksamhet är viktig ochdärför bör permanentas till dess ett könsperspektiv är genomfört på allaregionala politikområden. För att uppnå mesta möjliga resultat av de knapparesurser som finns för jämställdhet bör NRC knytas till jämställdhetsenhetenvid Arbetsmarknadsdepartementet.Kvinnliga affärsrådgivareVad gäller de kvinnliga affärsrådgivarna i det regionalastödområdet anser att resultaten av derasverksamhet är så goda att den bör fortsätta. Även vad gällerde kvinnliga affärsrådgivarna bör långsiktighet gälla, främstvad gäller ekonomiska resurser för fortsatt verksamhet.Program för omställning till hållbarutvecklingVänsterpartiet har i tidigare motioner på bostadsområdetvisat på potentialen för ekologisk verksamhet kringbyggandet, renovering och rivning. Regeringen kommer numed förslag på området. Även miljonprogrammet får nuuppmärksamhet från regeringen. För att ett program skall fånågon verkan på detta område krävs att man identifierarproblemen. Vi föreslår därför genomförande av en statistiskstudie av energianvändningen, återvinningen avbyggnadsmaterial, sjuka hus samt byggnadens användbarhet.Studien skulle vara en uppföljning av Uppdrag 2000 somgenomfördes av Vattenfall.Vi anser också att staten skall verka för att det i kommunernademonstrationsbyggs bostäder där man använder sig av senaste teknik för enhållbar utveckling, egnahem/flerbostadshus i trä med uppvärmning viabiobränsle samt nytänkande i va och avfall med återföring av ren växtnäringtill . På detta sätt skulle kunskapsspridning och kunskaps-uppbyggnad på området skyndas på.Investeringsstöd till jordbruketJordbruket utgör en viktig del av landsbygdens infrastruktur.Tillsammans med livsmedelsindustrin svarar den dessutomför en hel del arbetstillfällen. Många kvinnor finns inom densmåskaliga livsmedelsförädlingen. Utvecklingen gårdessvärre åt fel håll. Av tabell 7.1.1 i propositionen framgåratt anställda inom jordbruket procentuellt har minskat mestav samtliga sektorer, trots att jordbruket som helhet fått ökatekonomiskt stöd efter inträdet i EU. Detta visar attinriktningen av pengarna inte fungerar på ett bra sätt. Enökad satsning på ekologisk odling, lokal produktion ochsmåskalig livsmedelsförädling skulle gagna både kvinnojobbpå landsbygden, fler arbetstillfällen och en bättre miljö. Dettaskulle stärka samhällsekonomin. 1995/96:AU16 beslutat att i ett tillkännagivande tillregeringen ställa upp några villkor för en förändring avlandsbygdsstödet. I ett yttrande till detta betänkande har JoUuttalat sig positivt till ett investeringsstöd. harställt sig bakom beslut. Vi ser därför positivt påpropositionens förslag om att införa ett nytt investeringsstödtill jordbruket, men vill komma med några synpunkter på hurstödet skall utformas.Det är positivt att stödet föreslås att huvudsakligen gå till jordbruks-investeringar i de sju nordligaste länen. Där är det bl.a. viktigt att premieraden småskaliga livsmedelsförädlingen. För det andra är det viktigt attmöjligheten till stöd även i fortsättningen kan utgå till de verksamheter somhittills omfattas av det s.k. landsbygdsstödet. Det är också viktigt att deförändringar som vi tvingas göra p.g.a. EU-medlemskapet utformas på ettsådant sätt att villkoren för näringslivsutvecklingen i lands- och glesbygd inteförsämras. Ett nytt investeringsstöd måste innebära att minst lika mycketresurser som tidigare riktas till lands- och glesbygd.För det tredje gäller det den geografiska utbredningen av landsbygdsstödet.Bl.a. har i sitt yttrande till prop. 1995/96:201, bet.1995/96:AU16 pekat på risken att en förändring av landsbygdsstödet skulleinnebära att resurser överförs från utpräglade lands- och glesbygdsområdentill tätorter. En anpassning till får inte innebära attföretag i lands- och glesbygd får mindre möjligheter till stöd p.g.a.konkurrens från företag i större tätorter. Det gamla landsbygdsstödets klarainriktning av att vara ett stöd för näringslivsutveckling i landsbygds- ochglesbygdsområden får inte gå förlorad.Ett nytt investeringsstöd bör dessutom utformas så att det i första hand kangå till de delar av jordbruket som relativt sett missgynnats av EU-medlemskapet. Det är ett faktum att det är arealstöden, som i första hand gårtill spannmålssektorn, som svarat för den största delen av de ökadeinkomsterna i jordbruket, medan t.ex. mjölk- och köttproducenter inte kunnatkompensera sig för sänkta priser. Ovan beskrivna inriktning avinvesteringsstödet bör ges regeringen till känna.MiljöpolitikenVänsterpartiet har under skatteavsnittet i motionen lagtsynpunkter på regeringens förslag om slopadförsäljningsskatt på bilar. Vi har krävt fler och snabba stegsom skärper miljöprofilen när det gäller beskattningen avbilismen som är ett av de enskilt största hindren för etteffektivt miljöarbete. Trafikproblemen är direkt eller indirektkopplade till de flesta av 13 uppställdanationella hot mot människa och miljö.När det gäller köp av nya bilar så är detta få förunnat . Priserna liggerlångt över de flestas horisont. Den svenska marknaden för nyproduceradebilar består till hälften av tjänstebilar. Dessa är i nuvarande läge stora ochharrelativt sett hög bränsleförbrukning. Vi behöver inte fler sådana bilar påmarknaden, snarare färre. Därför ser vi regeringens förslag om förändringarvad gäller bilförmånerna som ett steg i rätt riktning. (Se vidare resonemangnedan.) Att tro att en sänkning av priset med uppskattningsvis skulle fåvanliga familjer att byta ut sin gamla bil mot en splitter ny är interealistiskt,det har också regeringen insett. Den tänker sig en förnyelse av bilparkengenom att ökat nyköp får ut nyare bilar på andrahandsmarknaden och attpriserna då ska sjunka.Vänsterpartiet vill ha en differentierad bilskatt som tar hänsyn tillmiljöpåverkan i form av bränsleförbrukning, möjligheten att återvinnamaterial eller i bilen ingående redan återvunnet material, vikt, m.m. En sådanbeskattning vore positiv ur miljösynpunkt och skulle effektivt stimulera dennya tekniken som skall ut på marknaden. Vi ser gärna att regeringen tillhöstens budgetproposition lägger fram ett förslag till bilskatter som premierarmiljövänlig teknik och med hjälp av lagstiftning begränsar bensin-förbrukningen. Kriterier för detta kan hämtas t.ex. från den lagstiftning som används i Kalifornien.Regeringens förslag vad gäller förmånsbilar är ett steg i rätt riktning, och vistödjer därför detta. Vi tror att vi på detta sätt lättast och fortast får utmerbensinsnåla bilar på marknaden och att en stor del av dagens bilåkning på dethär sättet kommer att minska.