mot · GK02Kr258 · 1996-10-07 00:00:00 — Kultur, medier, trossamfund och fritid Motionen delad mellan flera utskottDen kristdemokratiskasynen på kultur, medier,trossamfund och fritidKristdemokraterna anser att ett mångsidigt kulturliv och enförståelse för vår egen och andras kulturtradition är en viktigförutsättning för ett högtstående samhälle. Det är oerhörtangeläget att kulturen finns nära människorna och ger enmöjlighet till utveckling. Kultursatsningar kan inte barabetraktas som subventioner, utan måste ocksåses som investeringar. Kyrkor och samfund måste ges godamöjligheter att verka och utvecklas efter sin särart. De ska hafull frihet att bestämma över sina egna angelägenheter.Religionsfriheten är en betydelsefull del av de demokratiskafri- och rättigheterna. Statliga kontrollingrepp gentemotkyrkor eller andra religiösa samfund och organisationerstrider mot religionsfriheten.Massmedia spelar en ovärderlig roll som förmedlare av samhälls-information och opinionsyttringar och har även ett grundläggande ansvar göryttrandefriheten. Mediapolitiken ska syfta till självständighet och mångfald.Alla medier ska beakta sitt ansvar för mångfalden. Monopolisering avyttrandemöjligheten ska motverkas. Medierna ska också beakta sitt ansvarför folkbildning och en god språkvård.Det offentliga stödet till idrotten ska främst satsas på ungdoms- ochmotionsidrotten. Stödet ska utformas så att kvinnors och mäns idrotts-utövande behandlas lika. Ideellt föreningsliv ska prioriteras framförkommersiella intressen vid utformningen av statens fritidspolitik.Verksamhetsområden inomutgiftsområde 17Kristdemokraterna vill i denna motion särskilt lyfta framföljande områden.TeaterStatens insatser ska syfta till att efterfrågan på teater ökar,tillgängligheten förbättras, teaterutbudet blir allsidigt ochhåller god kvalitet, barn och ungdomar får tillgång till teaterav hög kvalitet, den regionala teatern utvecklas samt attnationalscenernas ställning i landet stärks.Teater i skolornaUnder senare år har antalet teaterbesök minskat. Intresset förteater måste öka liksom förståelsen för vad teater kanåstadkomma. Bland annat i har man under en tidlåtit skådespelare resa ut i skolorna för att spela teater ochtala om rasism. Detta är ett bra exempel på hur man kananvända de resurser och det kunnande som finns. För mångaelever kanske besöket är den första kontakten med teatern.Förhoppningsvis väcks ett intresse som kan förbli levanderesten av livet. Operan och - en viktig del avkulturarvetOperan och är en viktig del av vårt lands kulturarv.En nationalskatt men också en i högsta grad levandekulturklenod. Det är därför viktigt att dessa nationellainstitutioner är öppna och tillgängliga för en bred allmänhetså att denna del av kulturarvet kan förankras och förasvidare.DansDans som konstnärligt uttryck har länge betraktats som enexklusiv konstform. Dansen som konstart befinner sig sedannågra år i ett expansivt skede och intresset att se dans på scenhar ökat. är också ett uttrycksmedel för individen,som den har en social funktion och kan stärkagemenskap och samarbetsförmåga.Dansare har ofta en kort karriär. Även utan skador i arbetet kan de fysiskaförutsättningarna att utöva yrket upphöra . Det bör igrundutbildningen alltid finnas en förberedelse till en alternativ karriär ochen planering för dansares omskolning eller vidareutbildning.MusikStatens insatser för musiklivet ska syfta till att fler fårtillgång till musik, möjlighet att utöva musik, skapa intresseför olika slags musik och främja kvalitetssträvanden.Intresset för musik kan skapa kontakter över alla gränser.Oavsett ålder, nationalitet eller språk kan människorkommunicera med varandra genom musiken.Kommunernas musikskolorKommunernas musikskolor har de senaste decenniernagrundlagt och utvecklat många människors musikintresse.Barn i alla åldrar har tagit sina första stapplande steg in imusikens värld genom dessa skolor. Alltifrån den förstalektionen i blockflöjt till ett livslångt spelande på tuba kanmusiken vara till glädje. Kanske finns det inga instrument ihemmet; på kommunens musikskola får man pröva hur detkänns när toner strömmar från en tvärflöjt. Man får ocksåuppleva hur det är att spela i grupp. Att varje instrument harsin viktiga uppgift i en orkester.Barns och ungdomars musikutövande och musikskapande måstestimuleras. Det är angeläget att betona betydelsen av fortsatta kommunalasatsningar på musikskolor. En prioritering bör ske på detta område.En nationalinstitution, en nationalorkesterInom de flesta konstformer finns i vårt land ennationalinstitution som representerar nationella intresseninom sitt område. Detta bör även finnas på musikområdet.I likhet med hur det är inom andra konstområden skulle en national-institution inom orkesterområdet främja och utveckla konstarten. I ett sådantuppdrag bör främst ingå att genom att bedriva en konstnärlig verksamhet påhög nivå stärka musikens ställning i kulturlivet och verka stimulerande påandra delar av musiklivet. En nationalorkester ska bevara och utveckla detspecifikt svenska i orkesterklang och -uttryck. En nationalorkester skallförvalta det svenska musikaliska kulturarvet och skapa nya uttryck till såvälform som innehåll.De produktioner som genomförs vid konserter och på fonogram ska hållaen god kvalitet som är jämförbar med de främsta orkesterinstitutionerna iEuropa. Kvalitetsbegreppet måste vara av central betydelse förverksamheten. Det ska på ett fullödigt sätt säkerställas genom att så bramusiker som möjligt anställs och ges goda arbetsvillkor. Orkestern måste gesmöjlighet att arbeta med en varierad repertoar i samarbete med de främstadirigenter och solister som finns. En annan viktig uppgift är att framförasvenskkomponerad musik och genom beställningar ge svenska tonsättaremöjlighet att komponera för och bli framförda av en fullt utbyggd symfoni-orkester.Utveckling av verksamhet för barn och ungdom liksom en verksamhetriktad till nya målgrupper är en annan viktig uppgift. Slutligen ska orkesternsuppgift vara att utgöra en förbindelselänk mellan det svenska ochinternationella musiklivet.Göteborgs Symfoniker har en lång historia med många tongivandepersoner som , och . har orkestern gjort ettvälförtjänt internationellt genombrott.Enligt vår mening skulle med skapandet av en nationalorkester dennakonstform jämställas med andra konstformer. bördärför formellt kallas nationalorkester.Litteraturen och språketDet tryckta ordet skapar förståelse och påverkar. Oberoendeav begränsningar och rum kan nya världar öppnas förläsaren. Litteraturen är historiens och nutidens pelare. Denspeglar människans behov av att uttrycka sig, att samtala, attutbyta tankar. Andra människors insikter och erfarenheterblir tillgängliga i litteraturen. Genom det tryckta ordet ges vimöjlighet att förstå vilka tankar och idéer som påverkat ochskapat dagens samhälle. Det tryckta ordet har stor betydelseför opinionsbildning och folkbildning. Boken intar ensärställning i kulturverksamheten.Böcker till barnMånga länder har ingen eller låg mervärdesskatt på böcker. ISverige är momsen på böcker , vilket måste anses varahögt. Vi anser att litteraturen bör vara befriad frånmervärdesskatt. Bokförsäljningen har sjunkit kraftigt undersenare år och en sänkt mervärdesskatt skulle ha storbetydelse. I nuvarande ekonomiska situation ter det sig docksvårförsvarligt. fick staten in 669 miljonerkronor i momsintäkter från bokförsäljning. Därav var statensintäkter från barnboksförsäljning drygt 70 miljoner kronor.Vi föreslår som en början att barnböcker undantas från beskattning såsomgjorts i . Det är i linje med den prioritering som det råder storenighet om, nämligen att satsa på barnens läsande. Böcker betyder mycketför barn. Böcker inspirerar och utvecklar. Läsandet ger barnet ett rikt språkoch därigenom också en möjlighet att kunna uttrycka sina tankar ochkommunicera med andra. Det är inte ovanligt att en barnbok kostar över150 kronor. Det är inte lätt för barnfamiljerna att prioritera inköp av flerabarnböcker under dessa förhållanden. Många familjer har inte råd, andrautgifter får gå före.Genom att undanta barnböcker från beskattning ges fler barn tillfälle attträda in i böckernas magiska värld. Vi kristdemokrater vill särskilt prioriteradetta område.BibliotekenBiblioteken har en viktig uppgift att nå ut till alla, särskilt tillbarn och ungdomar. Bibliotekens utlåning sker också imycket hög grad till denna grupp. Cirka en tredjedel av allalån görs av barn och ungdomar. På några ställen i landet görbibliotekarien hembesök. Små barn får i hemmamiljömöjlighet att stifta bekantskap med vad som finns på ettbibliotek. Försöket har fallet mycket bra ut. Böckerna blir ennaturlig del av vardagen. Bibliotekens utåtriktade verksamhettill hem, förskolor och skolor bör stödjas. Ett gott samarbetemed förskola och skola behövs för att skapa positivaläsvanor. Särskilt viktigt är att uppmärksamhet ges åtläshandikappade barn och invandrarbarn för att främja derasspråkutveckling. De medel regeringen i kulturpropositionenföreslår ska gå till läsfrämjande verksamhet via Kulturrådetska istället användas till bibliotekens verksamhet ute påfältet. Den kompetens bibliotekarierna har är oerhörtvärdefull.Konstnärernas villkorKonstnärers kunnande bör tas i anspråk inom helasamhällslivet. Människor behöver konst i mångasammanhang. Inte bara kommunalhuset ska vara smyckat.Daghem, skolor, sjukhus, bibliotek är några exempel pålokaler där konst kan smycka och glädja.Vi kristdemokrater anser att det är önskvärt att stödet till enskildakonstnärer i större utsträckning knyts till särskilda projekt eller bestämdakonstnärliga uppdrag, i stället för att utgöra inkomststöd och -garantier.KulturmiljöBegreppet kulturmiljö omfattar såväl enskilda kulturminnensom sammanhängande kulturmiljöer, såväl byggnader ochskulpturer som hällristningar och runstenar.Miljöförstöringen och samhällsutvecklingen i allmänhetdrabbar inte sällan det fysiska kulturarvet. Kulturmiljövårdenmåste ha tillräckliga resurser för att klara detta hot.Kulturmiljövården ska vara en integrerad del av den övergripandesamhällsplaneringen. Kulturminnen och det byggda kulturarvet bör i störreutsträckning betraktas som en resurs i samhällsutvecklingen och det ärangeläget att formerna för samverkan mellan kulturmiljövårdens organ,högskolan och näringslivet utvecklas när det gäller kunskaps- och metod-utveckling. Dessutom bör den offentliga organisationen för kulturmiljö-vården i högre grad utformas enligt subsidiaritetsprincipen.Museer och utställningarReligion, språk, traditioner men även de fysiska spår somtidigare generationer lämnat efter sig, byggnader,kulturlandskap och fornlämningar är delar av vårtgemensamma kulturarv, vårt gemensamma minne. Museernaär våra minnesbanker.Våra nationalklenoder är unika. De stora museerna bör vara lokaliserade såatt de är tillgängliga för största möjliga antal medborgare. En koncentrationbör undvikas men är det inte försvarbart att medel läggs påstora omorganisationer. Dessa kan istället användas till de lokala museerna,museer som har en viktig uppgift att bevara och förmedla det lokalakulturarvet.Folkens museum - ,och Östasiatiska museetRegeringens förslag att flytta huvudmannaskapet för Folkensmuseum, och tillGöteborg har mött stor förvåning. Åtgärden har ingenförankring i de utredningar som gjorts. Dessutom är detoklart vad omorganisationen kommer att kosta. Befintliga,fungerande lokaler måste utrymmas och nya iordningställas.Den nuvarande personalen ställs utan arbete eller tvingasflytta. En omorganisation är ett stort och kostsamt företag.Medlen kan användas betydligt mer effektivt. Vi säger nejtill denna modell.Vi föreslår därför att i och Folkens museumsammanförs till en gemensam myndighet. De båda museerna ska dock förblii respektive Stockholm.De lokala museernaDe lokala museerna har en uppgift att bevara och förmedladet lokala kulturarvet. Dessa museer bör uppmuntras i sinverksamhet, närheten till människorna är viktig. Samtid ochdåtid måste bevaras för kommande generationer. De lokalamuseerna är unika i sitt sätt att vårda den kultur som är unikför den nära omgivningen. Det bör också finnas möjlighet fördessa museer att ta emot "vandrande utställningar" från destörre museerna. På så sätt når våra nationalklenoder allt fler.FilmSvensk film håller, internationellt sätt, en mycket högstandard. , och många andrabidrar till att föra den svenska filmen ut i världen. Dessaambassadörer utför ett enastående arbete. Filmproduktion imindre skala, på det lokala planet, är inte mindre viktig. Barnoch ungdomar kan till exempel genom filmen spegla sinomgivning och situation, vilket blir en värdefullkulturhistorisk dokumentation för framtiden. Filmen somkonstform och kulturbärare är unik och saknar gränser.Statens insatser bör bland annat syfta till att upprätthålla och utvecklavärdefull svensk filmproduktion, säkerställa tillgången till ett brett utbud avvärdefull film i olika visningsformer i hela landet, ge särskilt barn ochungdomar en möjlighet till eget skapande med film och andra medier förrörliga bilder, regionalt och lokalt stärka filmens roll i kulturlivet, bevarafilmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse samt upprätthållaoch utveckla det internationella utbytet och samarbetet på filmområdet.De små biografernas värdeDe små landsbygds- och kvartersbiograferna har ett stortsocialt, kulturellt och historiskt värde. Vi ser enutveckling mot allt större "filmpalats". Allt samlas under etttak. Salongerna krymper, filmdukarna likaså. Biografernaliknar allt mer storskärmade tv-apparater.Samtidigt läggs gamla vackra och kulturhistoriskt värdefulla biografer ned.Filmen flyttas från människorna in till storstadens centrum. Den sociala ochlokala mötesplats som dessa biografer utgör kommer att försvinna. Det ärhög tid att stoppa denna utveckling.Fortsatt stöd till svensk barnfilmsproduktionBarnen i Bullerbyn, , Vi på ,och berättelserna om är exempel påsvensk barnfilm som producerats . Filmerna är välkända och har inspirerat många barn. Filmen är också ett stegin i böckernas värld, liksom böckerna kan skapa ennyfikenhet för filmen.Biografernas utbud domineras av tecknad barnfilm producerad i utlandet. Ibästa fall är filmen dubbad, om inte blir den otillgänglig för många. Dekommersiella krafterna runt dessa filmer är starka. Företag i mat- och kläd-branschen är aktiva i marknadsföringen, vilket barnen har svårt att värja sigemot.Av det stöd som ges för att upprätthålla och utveckla svensk film-produktion bör gå till barnfilmen. Genom filmen ges barnen enmöjlighet att vidga vyerna, lära sig att förstå andra men också bara ha roligt.TrossamfundenI anslutning till samlingslokalutredninggenomfördes en kartläggning av trossamfundenssamlingslokaler. Kartläggningen visar bland annat lokalernasspridning, utnyttjande, standard, handikappanpassning samtförsamlingarnas planer på nybyggnad och renoveringar underde närmaste fem åren. Totalt beräknade församlingarna attgenomföra ca 120 projekt , vilket överensstämmertämligen väl med antalet projekt under de senaste åren.Utredningen konstaterar också att av dessa lokaler inte ärhandikappanpassade. Handikapptoalett finns i av lokalerna ochhörslinga i , en liten del har handikapphiss eller trapplift. Enfortsatt handikappanpassning är därför angelägen. Också de trossamfundsom betjänar invandrare behöver bättre förutsättningar för sin verksamhet.Det är angeläget att framhålla att bidraget till samfunden stimulerar till attfrigöra församlingarnas resurser för byggnadsverksamhet, vilket är positivtför byggnadsmarknaden. Regeringen föreslår nu att detta bidrag ska drasned. Vi kristdemokrater anser inte att det är motiverat att minska stödet iföreslagen omfattning. Trossamfunden bör få ett bidrag för detta ändamål på3,5 miljoner kronor.Folkbildning m mRegeringen framhåller att folkbildningen och då särskiltstudieförbunden bör fortsätta att ytterligare utveckla sin rollsom anordnare av kulturaktiviteter i hela landet. Regeringenhar här föreslagit en besparing på . Medtanke på det stora utbildningsbehov som finns, talet om ettkunskapslyft, inte minst bland arbetslösa, är det beklagligt attfolkbildningens resurser utsätts för denna urholkning. Vianser att den aviserade besparingen är helt i strid med denutbildningssatsning som bör göras. Detta är verksamhetersom engagerar många människor, speciellt arbetslösa ochungdomar.Förslaget att ge 40 miljoner av folkbildningsanslaget till de tre fackligahuvudorganisationerna samt några andra intresseorganisationer föruppsökande verksamhet och andra utbildningsinsatser avslås. Vi vill iställetge ytterligare till folkbildningen.UngdomsfrågorVarje ny generation har rätt att känna en tilltro till framtiden.Det är viktigt att ungdomar uppmuntras att ta ansvar både försig själva och för andra. Det är också viktigt att kunnapåverka de beslut som fattas. Demokrati måste vara någotpåtagligt och verkligt för alla generationer.Ungdomspolitiken omfattar frågor som påverkar delsungdomars villkor , dels ungdomarsförutsättningar inför vuxenlivet.Ungdomsfrågorna berör inte bara en utan flera sektorer i samhället.Utbildnings-, bostads- och arbetsmarknadsfrågor är några exempel. Ettungdomsperspektiv bör därför anläggas på allmänna åtgärder inom olikasektorer utifrån ungdomars behov och livssituation.De bidrag som ges till detta verksamhetsområde är mycket angelägna.Stödet möjliggör att många projekt kan förverkligas och ungdomars egetengagemang stärkas.IdrottenIdrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i mångamänniskors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får enrikare fritid genom att som åskådare intressera sig föridrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta grad tillett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Nästan tre miljoner svenskar deltar, som ledareeller aktiva, i någon av de ca 37.000 lokalföreningarna.Hundratusentals ideella ledare lägger ner mer än 140miljoner timmar på att ta hand om mer än hälften av allaSveriges barn och ungdomar i över 19.000 aktiviteter varjedag året om. Samhällsutvecklingen har lett till att mångabeslut i folkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen ochenskilda människors idrottsutövande. Från kristdemokratiskthåll anser vi att idrottsrörelsen ska ha samhällets stöd menvara självständig i förhållande till stat, kommun ochnäringsliv.Under 1900-talet har fritiden ökat kraftigt bl a genom att arbetstidenförkortats och att nya tekniker utvecklats. Människor har fått mer tid attdisponera efter eget intresse och läggning. Folkrörelserna spelar en mycketviktig roll för att kanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inomen förening, en stadsdel, en ort eller ett land. Idrottsrörelsen har undergenerationer tillfört samhället oersättliga värden. Många unga människor harinom idrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande, solidariska medborgareoch ett gott kamratskap. De mer än 500.000 ideellt arbetande ledarna gör ettarbete och en insats som för samhället som helhet är ovärderlig. Arbetet medatt integrera invandrare sker helt naturligt inom idrotten och tjänar somförebild i det svenska samhället.Vissa besparingar drabbar idrottsrörelsen liksom alla andra sektorer isamhället. Det är av största vikt att besparingar ändå görs på ett genomtänktsätt. Majoriteten av de 63 specialförbunden under takär starkt beroende av statliga bidrag för sin verksamhet. Även omKristdemokraterna betonar att idrottsrörelsen och andra folkrörelser måstekunna ges goda möjligheter att finansiera verksamhet med lotterier m m, skadet slås fast att det offentliga stödet måste ligga på en rimlig nivå.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att kraftiga besparingar görs påanslaget till idrotten. Vi vill föreslå att ytterligare läggs pådetta område. Detta behandlas också i en separat motion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av dansutbildningen i syfte att underlätta omskolningeller vidareutbildning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala musikskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Göteborgssymfonikerna som nationalorkester,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnböcker skall undantas från mervärdesskatt,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de medel som enligt regeringen föreslås gå till läsfrämjandeverksamhet via i stället skall gå till bibliotekens läsfrämjandeverksamhet: hembesök, besök på dagis, skolor, sjukhus m.m.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till enskilda konstnärer i större utsträckning skallknytastill särskilda projekt eller bestämda konstnärliga uppdrag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den offentliga organisationen för kulturmiljövården i högregrad skall utformas enligt subsidiaritetsprincipen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i och iStockholm sammanförs till en gemensam myndighet och att de bådamuseerna skall förbli i respektive ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de lokala museernas verksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandet av landsbygds- och kvartersbiograferna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte av det stöd som ges för att upprätthållaoch utveckla svensk film ges till produktion av svensk barnfilm,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag till trossamfunden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomsfrågorna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrotten,16. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfundoch fritid enligt uppställning:Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring tusental kronorK 1 Stöd till trossamfund 57 300 + 3 500L 1 Bidrag till folkbildningen 2 357 533 + 60 000N 3 Stöd till idrotten 480 240 + 30 000Summa för utgiftsområdet + 93 500