mot · GK02K504 · 1996-10-07 00:00:00 — Avveckling av kommunala bolag InledningStädföretag, gym, skeppsmäkleri, plåtslagerier, butiker,busscharter, budbilar, körkortsutbildning, snöskottning,konsultverksamhet, energiförsörjning, gräsklippning,verkstadsarbeten, bostadsföretag, sekreterarservice,asfaltering, badhus, parkeringsbolag, inkassoverksamhet,återvinning, flygplatser, skidliftar, stugbyar, teatrar, hamnar,mässverksamhet, hotell, restauranger, auktionsverk,symfoniorkester, torvbrytning, företagshälsovård...Detta är bara några exempel på vad kommunala bolag ägnar sig åt runtom iSverige. Det finns cirka 1 500 sådana bolag som tillsammans omsätteröver . Enligt liberalerna är detta oaccep-tabelt. Kommunala bolag hotar demokratin, kommunernas ekonomi och denfria konkurrensen.När kommunala angelägenheter försvinner in i aktiebolagen försvinnerockså en betydande del av insyn och offentlighet. Även om steg i rättriktning har tagits när det gäller kraven på öppenhet kommer det inte atträcka. Ett aktiebolag är inte en offentlig förvaltning och det går inte attlagstifta bort skillnaderna.Av de 1 459 bolag som 1994 fanns i primärkommunerna gick 503 medförlust. De samlade förlusterna var . Under samma åruppgick kommunernas bidrag till bolagen till sammanlagt 1 200 miljonerkronor - eller kostnaden för 4 374 mellanstadielärare. Affärsverksamhet ärnaturligen förenad med finansiella risker. Även om det totala resultatet för dekommunala bolagen är positivt ursäktar inte det att man spelar hasard medmedborgarnas skattepengar. Ser man till hur mycket kapital som är bundet ibolagen är det också uppenbart att kommunernas andel av vinsterna utgör enmycket usel avkastning på det insatta kapitalet.Konkurrensverket har krävt att de kommunala bolag som konkurrerar påen privat marknad skall avvecklas. Utsikterna att någonsin kunna uppnå enrättvis konkurrenssituation bedöms som obefintliga. Hur detaljerade reglerman än skriver om prissättning och annat går det inte att komma ifrån att dekommunala bolagen åtnjuter en rad unika fördelar framför de företag som ärberoende av privata finansiärer. Detta leder till att vad som egentligen ärkonkurrenskraftiga privata företag slås ut från marknaden. Det är svårtatt konkurrera med någon som i stället för att vara beroende av ägare som villtjäna pengar kan tvinga till sig nytt kapital av skattebetalarna.Folkpartiet liberalernas slutsats av detta är att de kommunala bolagenmåste bort. Är deras verksamhet inte en nödvändig angelägenhetkan de privatiseras och är den något kommunen verkligen bör ägna sig åtskall verksamheten bedrivas i förvaltningsform. Vi vill se ett omedelbartförbud för inrättande av kommunala bolag och en successiv avveckling avdem som redan finns.De kommunala bolagenVad kommuner får och inte får syssla med regleras ikommunallagens 2 kap. 1 §. Där finns en allmänkompetensregel av innebörd att en kommun själv får ha handom sådana angelägenheter av allmänt intresse som haranknytning till kommunens område eller dess medlemmaroch som inte handhas enbart av staten, en annan kommun, ettannat landsting eller någon annan. I kommunallagens 2 kap.7 § beskrivs i vilken omfattning kommunen får bedrivanäringsverksamhet. Enkelt uttryckt kan man säga att deverksamheter som omfattas av den kommunala kompetensenockså kan bedrivas i form av näringsverksamhet. Iförarbetena till lagen framgår det dock att det tillåtnaengagemanget i näringslivsfrågor på det kommunala områdetär av undantagskaraktär. Kommunala bolag får inte hellerbedrivas med syfte att bereda vinst.Som framgår är gränserna för den kommunala kompetensen mycketsuddigt avgränsade och det finns legalt utrymme för en ganska vildvuxenkommunal verksamhet. Även om andan i lagen är att kommuner skall varaåterhållsamma med engagemang är det uppenbart att inte särskilt mångaverkar i lagens anda utan snarare tänjer rejält på det lagliga utrymmet. Deträcker med att titta på den lista över kommunala bolagsverksamheter sominleder denna motion för att få detta belyst. Vi anser därför att lagen måsteändras.Bolagiseringen är en process som har pågått länge och stadigt ökat iomfattning. Såväl antalet bolag som den totala omsättningen har ökatmarkant. fanns det en trend att kommunerna skulle bli mermarknadsmässiga, till en viss del var detta bra. Konkurrensutsättningpressade den kommunala verksamheten och höjde produktiviteten. Menmarknadstänkandet kom också att glorifiera aktiebolaget som verksamhets-form och allt mer av kommunens arbete lades på bolag. Argumenten var oftaatt verksamheten skulle effektiviseras och beslutsprocesserna snabbas upp.I spåren av den ekonomiska krisen har dessutom bolagen kommit att ageraallt mer offensivt på sina marknader. När kommuner står inför nedskärningarser de ofta affärsverksamheten som ett sätt att behålla personal ochorganisation. Ofta kläs motiven i termer av att en tillfällig överkapacitetmåste hanteras.När de kommunala bolagen har blivit både fler och mer offensiva harockså protesterna mot dem blivit allt högljuddare. Spekulation ochoskicklighet har lett till stora förluster. Beslut fattas allt oftare utan demo-kratisk kontroll och de privata företagen pressas allt hårdare av orenkonkurrens. Kritiken mot de kommunala bolagen är enligt vår mening i allrahögsta grad befogad.Det är framför allt tre områden där de kommunala bolagen ställer till medstora problem.De kommunala bolagen ochdemokratinKommunerna är till för att hantera gemensamma uppgifter pådet lokala planet. Genom en decentraliserad demokratiskstruktur kan det politiska arbetet spridas till ett stort antalmänniskor. Den kommunala beslutsprocessen kännetecknasav noggrann beredning, stor öppenhet och demokratiskdebatt. Aktiebolag är till för att riskvilligt kapital ska kunnasamlas i en affärsdrivande verksamhet. Företag och derasverksamhet karaktäriseras av snabba beslut, liten insyn,risktaganden och vinstmaximering. När kommunalverksamhet skall flytta in i aktiebolag kommer demokratinoundvikligen på undantag.Ett grundläggande drag i den svenska demokratin är möjligheten till insyn.Genom offentlighetsprincipen garanteras alla medborgare rätt att ta del avalla kommunala handlingar. De kommunala bolagen omfattas visserligennumera av samma offentlighetsregler som den kommunala förvaltningen,men av flera anledningar räcker detta inte för att garantera insynen.Sekretesslagen ger stora möjligheter till hemlighetsmakeri med hänvisningtill affärshemligheter. Eftersom i princip allt som avhandlas i ett bolag harbetydelse för dess konkurrenssituation, hur det uppfattas av allmänheten ochhur kreditvärdigt det är, kan det mesta hemligstämplas med hänvisande tillaffärssekretessen.Insynen begränsas också av den bolagskultur som ersätter myndighets-kulturen när verksamheter bolagiseras. Även om det finns regler föröppenhet och insyn brister det ofta i rutiner och attityder.Vid sidan av möjligheten till insyn utgör också besvärsrätten ettgrundläggande inslag i den kommunala demokratin. Varje medlem ikommunen har rätt att överklaga ett beslut. Denna rätt existerar inte förbeslut av ett kommunalt bolag. Det enda sättet att protestera mot ettkommunalt bolags agerande är att protestera mot de regler som fullmäktigeställer upp för bolaget. Framför allt gäller detta bolagsordningen. Detta ärgivetvis långt ifrån tillräckligt eftersom det dels handlar om ett mycketbegränsat antal tillfällen, dels är mycket svårt att omvandla missnöjet mot ettkonkret beslut till en ändring i en allmän förordning.Den kommunala bolagiseringen har även på ett mer allmänt sätt frätt påpolitikens förmåga. Det är inte bara det att öppenhet och insyn minskar närkommunal verksamhet läggs på bolag. Allt för ofta har vi sett hur denförtroendevalde förvandlas till bolagspamp och hur politiker försöker härmavad de tror är näringslivets villkor. Bolagiseringen av politiken har fört medsig höga löner, vidlyftig representation och fallskärmar inte bara i dekommunala bolagen utan även i resten av den kommunala verksamheten. Detär ingen slump att många av de kommunala skandaler som kommit fram detsenaste året har skett i de kommunala bolagen.Bolagskulturen skadar demokratin. Om inte politikerna tar dedemokratiska spelreglerna på allvar gör inte heller de övriga medborgarnadet.De kommunala bolagen ochekonominAtt driva ett företag innebär att man satsar pengar på enverksamhet i hopp om att kunna göra en vinst. Varje form avföretagande innebär risktagande. I ett aktiebolag är riskenbegränsad till det kapital som varje aktieägare har valt attsatsa. På två av dessa punkter skiljer sig kommunala bolagfrån vanliga företag.Ett kommunalt bolag får inte drivas i vinstsyfte. Och aktieägaren har intesatsat sina egna pengar utan skattebetalarnas. På detta sätt är grunden lagdför ekonomiska äventyrligheter. Bolaget skall inte nödvändigtvis gå medvinst så det är tämligen okänsligt för dåliga resultat och förluster. Och deägare som normalt borde sett till att verksamheten bedrivs lönsamt ocheffektivt har inte satsat några egna pengar och har därmed ofta andraintressen än att just värna bolagets resultat.Om varje form av företagande innebär ekonomiska risker innebärkommunalt företagande extra stora risker. Risker vilka tas med de pengarsom egentligen är avsedda för skola, äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård ochandra viktiga kommunala angelägenheter.Mycket riktigt finns det också gott om exempel på kommuner som gjortriktigt dåliga affärer. uppgick de totala förlusterna i de kommunalabolagen till . Ungefär en tredjedel av bolagen gick medförlust. Och ibland går det riktigt illa. När fick för sig attdeskulle öka konkurrensen på fastighetsmarknaden genom att använda ett egetbolag, slutade det med att stadens skattebetalare fick stå för ett ägartillskottpå för att hindra bolaget, att gå ikonkurs.Just så kallade ägartillskott är en vanligt förekommande åkomma i denkommunala bolagssektorn. uppgick de samlade bidragen från primär-kommunerna till bolagen till 1 200 miljoner kronor.Även om de kommunala bolagens sammanlagda resultat är positivt rymsdet alltså såväl 500 förlustbolag som enorma ägartillskott bakom de till synespositiva siffrorna. Det är också diskutabelt hur mycket de så kalladevinsterna egentligen är värda.Jämfört med alternativa avkastningsmöjligheter för det kapital somkommunerna har pumpat in i sina bolag tycks även de vinstgivande bolagenvara rena förlustaffärerna. För vårt referensår 1994 var avkastningen på egetkapital i primärkommunernas bolag . Detta kan jämföras medprivata företag i motsvarande branscher där siffran var . 1994gjorde liberalerna i en jämförelse som visade attjämfört med att ha pengarna på banken förlorade staden ungefär 375miljoner kronor på det ägarkapital som var bundet i Energi.Ändå gällde detta det kanske allra mest lönsamma av stadens bolag.Sett ur en annan synvinkel tycks det också något orimligt att motiveraexistensen av kommunala bolag med att de går med vinst. Förutom att det iså fall är svårt att förstå varför man då inte köper ännu fler och framför alltlönsammare bolag, är det också ett besynnerligt argument mot bakgrund aven kommunallag som uttryckligen förbjuder kommuner att drivanäringsverksamhet i rent vinstsyfte.De kommunala bolagen är en dålig ekonomisk affär. De är också enprincipiellt förkastlig affär. Skattebetalarnas pengar är inte något riskvilligtkapital som kommunala partipampar har rätt att leka näringsliv med.De kommunala bolagen ochkonkurrensenDen helt övervägande andelen av de kommunala bolagenkonkurrerar på redan fungerande privata marknader. Deraskonkurrenter är ofta tjänsteorienterade småföretag. Just dentyp av företag där de flesta ser en potential för de nya jobbsom skall ta ur massarbetslösheten.Konkurrensverket kan berätta om hur dessa småföretag hörav sig i massor till verket och beskriver det hopplösa i attförsöka hantera de besynnerliga konkurrenter som kallaskommunala bolag. Inte utan en viss desperation ställs oftafrågan om kommunerna verkligen har rätt att agera som degör.Huruvida kommunerna får ägna sig åt att tränga ut livskraftiga småföretagfrån marknaden är en fråga, en annan är om det vore önskvärt ens om detsker med lagliga medel. Vårt svar är att kommunala bolag inte har påmarknaden att göra. Det går inte att få kommunalt och privat ägda företag attkonkurrera på lika villkor.I grund och botten handlar det om två saker. Kommunala bolag drivs medhjälp av skattemedel och statsbidrag och de drivs ofta med helt andra syftenän de som är förenliga med marknadsekonomi och fri konkurrens. Följden avdetta är framför allt att det finns mycket stora risker för ojust konkurrens medhjälp av underprissättning och ägartillskott från skattepengar.Privat näringsverksamhet finansieras genom riskvilligt privat kapital. Detär kapital som kräver avkastning för att stanna i företaget. En långsiktigtdålig lönsamhet leder mer eller mindre automatiskt till att verksamhetenavvecklas. Kommunala bolag har inte bara en stor tålighet mot förluster ochlåga krav på avkastning, de har också tillgång till vägar att finansiera igrunden olönsam verksamhet som är omöjliga för ett privat företag. Förutomägartillskott från en ägare som inte kräver avkastning på sina pengar kan dettill exempel handla om dolda subventioner genom samutnyttjande avkommunens övriga resurser.Kommunala bolag har också andra unika fördelar av att de bygger påoffentliga medel. Inte minst gäller detta de möjligheter till billiga kreditersom borgen för med sig. Vid upphandlingar kan de också hållasig med helt andra riskmarginaler än privata företag genom att eventuellaförluster kan övervältras bakåt på skattebetalarna.Till de rent finansiella fördelarna kan också läggas de möjligheter somskapas av att ledningen för de kommunala bolagen ofta är intimt samman-kopplad med den politiska ledningen i kommunen. Riskerna för fördelaktigaavtal av olika slag, jäv vid upphandlingar och sammanblandningar av bolagoch politik är bara alltför uppenbara.Det behövs en explosion av företagande i . Många av dem somidag går arbetslösa måste ta steget och våga anställa sig själva - och gärnanågra till. Företagandet måste bli en livsform lika naturlig som lönearbetet. Idet läget är det katastrofalt att kommunerna runt om i landet låter sina bolagsvälla ut över just de marknader där många nya företag skulle kunna uppstå.Det behövs arenor för nyföretagande i och de arenorna måste varafria från konkurrensstörande politikerföretag. De kommunala bolagen är etthot mot visionen om företagarnationen Sverige.Reformering av kommunalabolag - en omöjlig uppgiftDe har kritiken mot de kommunala bolagen letttill att deras förespråkare har varit på defensiven. Genomolika lagförändringar och andra åtgärder har man försökt attdesarmera kritiken. Lagarna om offentlighet har ändrats,bolagsordningar har stramats upp och kreditkorten har sattsunder övervakare.Till det som har gjorts kommer flera utredningar som pekat på saker somborde göras. Inte minst (SOU 1995:105Konkurrens i balans) lade fram en rad förslag för att förbättra konkurrensenmellan kommunala och privata företag.Är då detta en framkomlig väg? Kan problemen med kommunala bolagåtgärdas genom förändringar av lagar och regler? Vi tror inte det.Det går säkert att komma betydligt längre när det gäller att åtgärdade problem som vi har pekat på i denna motion men det finns också skäl tillvarför det sannolikt inte går att åtgärda alla problem genom ny lagstiftning.Många av de problemen ligger helt enkelt i de kommunala bolagens natur.Även med förändrade regler när det gäller öppenhet och insyn kan aldrigen affärsverksamhet vara lika tillgänglig och påverkbar som en demokratiskbeslutsprocess. Och även om de flesta politiker givetvis är skötsamma gårdet inte att reglera bort den bolagskultur som allt mer har infiltrerat denkommunala verksamheten.Inga regler kan heller komma åt det faktum att affärsverksamhet oundvik-ligen innebär risktagande med satsade egna pengar, och att i de kommunalabolagen är det andras pengar, skattepengar, som riskeras.Även med en oerhört mycket mer rigorös lagstiftning på konkurrens-området än dagens kommer kommunala och privata bolag att spela i olikaligor. Det går inte att lagstifta bort den fördel som det innebär att haskattebetalarna i ryggen.Överhuvudtaget blir det en mycket besynnerlig situation om kritiken motde kommunala bolagen ska leda till att de ska försöka anta formen av dealternativ kritikerna förespråkar. Om nu någon genial lagstiftare motförmodan skulle klara bedriften att få de kommunala bolagen att vara precissom en när det gäller öppenhet och medborgerligtinflytande och fungera precis som vilket privat bolag som helst närdet gäller agerandet på marknaden, då tycks det ju knappast finnas någramotiv varför de kommunala bolagen ska vara kvar. Är det kommunalaförvaltningar respektive privata bolag man vill ha går det ju bra att dela uppde kommunala bolagen mellan dessa två former i stället för att krysta fram eninvecklad mellanform. Låt de verksamheter som kommunen egentligen intehar något med att göra omvandlas till vanliga privata företag och låt sådantsom kommunen ska göra bedrivas i den förvaltningsform där kommunalverksamhet hör hemma.Bolagsavveckling, ja tack!Folkpartiet liberalernas uppfattning är att möjligheten förkommuner att bedriva näringsverksamhet bör slopas. Inganya kommunala bolag skall få bildas och de befintligabolagen bör successivt avvecklas.Vi har visat hur de kommunala bolagen skadar demokratin, denkommunala ekonomin och konkurrensen. Vi har också visat att det knappastgår att åtgärda problemen genom mer lagstiftning och regler. Hade det ändåfunnits starka skäl som talade för kommunala bolag kanske det hade gått attminimera nackdelarna tillräckligt för att göra dem acceptabla. Men vi kaninte finna några giltiga skäl som talar för att kommunerna ska ägna sig åtnäringsverksamhet.Ett av de mer respektabla skäl som har funnits för bolagisering har varitmöjligheterna till samverkan mellan kommuner. kommer detta intelängre att vara relevant eftersom den sittande kommunala förnyelsekom-mittén (SOU 1996:67) kommer att föreslå en rad andra möjligheter tillkommunal samverkan.Vi vill införa ett förbud i kommunallagen för bildande av nyakommunala bolag och vi vill inrätta en så kallad solnedgångsparagraf medinnebörden att de bolag som redan existerar skall vara avvecklade vid 2005års utgång.Idag hindras ofta utförsäljning av att kommunerna inte tycker sig få etttillräckligt bra pris, av risken för att ett offentligt monopol endast övergårtillett privat eller av andra praktiska hänsyn. Det är givetvis en viss skillnad påett kommunalt bostadsföretag med en lång historia och många hyresgäster attta hänsyn till och ett gym eller liknande som uppenbarligen inte har någotmed kommunens egentliga verksamhet att göra. När kommunerna tillexempel avvecklar sitt ägarengagemang i bostadsföretag är det viktigt attöverföringen sker i sådan takt och på sådant sätt att de bostadssocialamålsättningarna uppnås och att hyresgästerna inte i onödan utsätts för orooch förändrade hyresvillkor. En del av de skäl som anförs mot avvecklingkan alltså även med vårt synsätt vara giltiga och det är därför rimligt med enfortsatt bolagsverksamhet . Det kan inte helleruteslutas att det i något extremt undantagsfall finns ett kommunalt bolag somär nödvändigt. I den lagstiftning vi vill se kan det därför finnas anledning attta med någon form av dispens för fortsatt drift även efter 2005. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring avkommunallagen i syfte att förbjuda kommunala bolag.