mot · GK02Jo737 · 1996-10-07 00:00:00 — God miljö är enförutsättning för godekonomiRegeringens uttalade ambitioner att ska bli ettföregångsland för att skapa en hållbar samhällsutvecklingavspeglas på intet sätt i budgeten. Här skärs istället på ett sättsom de gröna finner absolut oacceptabelt ochsom visar att det saknas en konkret vilja bakom orden.Jämfört med budgeten 1.7 1995-31.6 1996 har skuritsbort. Likafullt fortsätter regeringen att skära i anslagen tillNaturvårdsverket, miljöövervakning, kalkningsverksamhetm.m. i budgeten 1997 och i beräkningarna och1999. de gröna anser inte bara att de indragnamedlen ska återläggas. Vi anser dessutom att anslagen skaförstärkas ytterligare. Likaså är det hög tid att säkerställa desista urskogarna och naturskogarna i , liksomvåtmarker, ädellövskogar med flera hotade biotoper, som böravsättas som naturreservat och ingå i Natura . Ävenanslaget till återställande av miljöskadade områden behöverförstärkas kraftigt. Totalt anslår de gröna 900miljoner kronor utöver regeringens förslag underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för budgetåret1997. beräknas 961 miljoner kronorrespektive . Genom vårt förslag att införaen naturvårdsavgift i skogsbruket förstärks satsningarnaytterligare och framåt.Miljösatsningarna i de grönas budget finns även på andraanslag än anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Vårasamlade satsningar på miljön återfinns i en särskild partimotion.Miljön som överordnadfrågaTrots att hänsyn till miljön och hushållning mednaturresurser är klart övergripande frågor behandlas de intesom sådana i beslutsfattande. Själva basen församhällsutveckling och välstånd är en god hushållning mednaturresurser. Ofta kan det dröja från det att naturensgränser har överskridits till dess att vi kan se de negativaeffekterna. Försurningen är ett exempel på detta. Från börjankan marken försvara sig genom sin buffringsförmåga, mentill slut faller pH-värdet, giftiga metaller löses ut och växteroch djur dör. Vi anser att miljöpolitiken ska behandlas somett överordnat område i politiken. En jämförelse kan görasmed finanspolitiken. Förslag inom olika politikområden sompåverkar ekonomin inordnas under den ekonomiskapolitiken. Därför har och riksdagensfinansutskott en särställning.Miljökonsekvenser är lika övergripande som de ekonomiska, men i ettännu längre tidsperspektiv. Om kommande generationers möjligheter tillhållbar utveckling förstörs så sker heller ingen ekonomisk utveckling i fram-tiden. Därför föreslår vi att förslagen i offentliga utredningar och proposi-tioner ska analyseras utifrån förväntade effekter på miljön.Naturvårdsverket har till uppgift att rapportera tillståndet i naturmiljön.Verket identifierar miljöstörningar och relaterar dem till olika samhällssekto-rer. Vi föreslår att dessutom ska göra en bedömning avvilka sektorer som ska prioriteras när det gäller att minska de olika utsläppen. - en samladoch skärpt miljölagstiftningMiljöpartiet de gröna väckte idén om en miljöbalk redan isittt första partiprogram 1982 och i 1989. Den nyamiljölagstiftningen ska bli lättare att använda och meröverskådlig. Lagstiftningen måste bli heltäckande och i storutsträckning samordnas. Kravnivåer, straffrätt m.m. måste blienhetliga. huvudbetänkande sompresenterades remissbehandlas under hösten.Vi kommer vid behov att presentera våra förslag dåpropositionen om en ny miljöbalk föreläggs våren1997 och lägger därför inte en särskild motion i ämnet nu.Följ upp miljömålen ochrevidera åtgärderna!Riksdagen har fattat beslut om ett antal nationella miljömål.Naturvårdsverket, som genomför en genomgång avsamtliga miljömål i propositioner och skrivelser, anger attantalet miljömål uppgår till närmare 170 stycken i september1996. Vissa målsättningar som täcker samma områdenkommer att gallras bort och listan kompletteras medmiljömål i propositioner inom andra ämnesområden änmiljö. Målen har beslutats vid skilda tillfällen under årenslopp och återfinns i en rad olika propositioner ochregeringsskrivelser. Det rör sig om allt från övergripande målmed inriktningen av miljöpolitiken till mer eller mindrekonkreta mål om olika detaljeringsnivåer, om begränsning avutsläpp eller minskad användning av olika miljöstörandeämnen, om miljöarbetet inom olika samhällssektorer osv. Ivilket sammanhang målen ska behandlas anges ofta intespeciellt tydligt. Nya mål tillkommer successivt och gamlamål byts ut, upphör eller ändras. Målen har olika karaktäroch skiljer sig åt i precisionsgrad. De mål som är kvantitativtangivna och anger tidpunkt för när målen ska vara uppnåddaär relativt lätta att urskilja och följa upp. Det är däremotsvårare att avgöra vad som bör hänföras till de merövergripande målen. konstateras bara att mångaav miljömålen inte uppfylls. Vi anser att uppföljningen av deantagna miljömålen måste bli tätare och kombineras medrevidering av beslutade och nya åtgärder, om man kan se attmålen inte kommer att uppnås. Handlingsplanerna måstevara konkreta och tidsbestämda.Vi kan nu konstatera att de flesta målen för miljön inte uppfylls, trots attde flesta formulerades och borde hareviderats och skärpts . Från att internationellt ha varit ett före-gångsland har blivit en eftersläntrare i miljöpolitiken. Tillväxteninom miljöbranschen uppvisar påtagligt lägre tal för del än inomOECD i genomsnitt. Miljökraven måste nu ses som en av de viktigaste driv-krafterna för ekonomisk utveckling. De ger inte bara en bättre miljö, deskapar också ett förändringstryck som leder till effektivare och mer ekono-misk användning av naturresurser och arbetskraft. Miljöbranschen är enbransch i tillväxt med stora och växande möjligheter . grön skatteväxling skapas förutsättningar för minskad miljöskuld, ökadlivskvalitet och fortsatt välfärd. Revidering och uppföljning av miljömålen ären mycket viktig del av såväl miljöpolitiken som den ekonomiska politiken.De uppsatta miljömålen måste mer genomsyra och styra alla poli-tiska beslut. Därför välkomnar vi den översyn av miljömålen som nugenomförs av . Kommittén utgår från hur målen ärformulerade och vilka konsekvenser de kommer att få för olika aktörer ochnäringar. Syftet är att skapa modeller för en bättre uppföljning av denationella målen. I många fall är uppsatta mål inte anpassade efter vadnaturen tål, utan efter vad som ansågs möjligt att nå då målet formulerades.För att nå ett ekologiskt hållbart samhälle med förutsättningar till ett gottliväven för framtida generationer krävs egentligen betydligt mer långtgåendemål och åtgärder.I senast publicerade genomgång av miljömålen irapporten gick det sedan? studeras hur nio nationella miljömåluppfylls. De mål man har valt angavs vara aktuella vad beträffar tidpunkt förmåluppfyllelse och de har helt olika karaktär. Vi väljer här att föreslååtgärder för några av målen.KemikaliesamhälletVi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligtomger oss har cellerna i olika djur- och växtarter haftårmiljoner på sig att anpassa sig till. Det senaste seklet hardet spridits en mängd nya kemikalier i miljön, kemikaliersom ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte ärkända och kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogenaeller mutagena och många lagras i det levande. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Dagens miljöproblem är ofta felämne på fel plats och i fel koncentration. Att allting sprider sig och attingenting försvinner är sanningar som leder till eftertanke.Kemikaliespridningen har lett till stora miljöproblem. Listan på kemikaliersom spritts av människan och som lett till omfattande miljöproblem kangöras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner, nonylfenol, kloreradelösningsmedel och tungmetaller. Det finns ungefär 15 000 kemiskaämnen på den svenska marknaden, och över 100 000 internationellt.Strömmen av nya kemiska ämnen och produkter som kommer in påmarknaden är så strid att det är omöjligt att granska ens en bråkdel av dem.Kemikaliesamhället påverkar även människans hälsa. Allergier hos barnblir allt vanligare i västvärlden. I vissa områden och åldrar är det nästan mernormalt att vara allergisk eller överkänslig än att inte vara det. Miljöpartietde gröna har lyft fram allergifrågan i många olika sammanhang. Frågor omallergi behandlas i en separat motion.Stärk substitutionsprincipen ochtillämpa försiktighetsprincipen!Det går inte alltid att förutse de ekologiska sambanden. Entusendels ökning av ett giftigt ämne kan få till följd att etthelt ekosystem slås ut. Därför får brist på vetenskapligsäkerhet inte vara ett skäl att skjuta upp åtgärder motmiljöförstöring eller återställande av en skadad miljö. Försik-tighetsprincipen måste vara ledande. Principen att hellre fällaän fria måste tillämpas för tillsatser och utsläpp som vi intesäkert vet är anpassningsbara i naturens kretslopp.Det är dags för regeringen att ta de steg som krävs för att substitutions-principen i 5 § lagen om kemiska produkter, ska kunna utnyttjas effektivare.Många ämnen är svårnedbrytbara, bioackumuleras och är toxiska. Dessa ochandra egenskaper borde i sig utgöra kriterier nog för att ämnena inte skulle fåanvändas. Dessa förslag återfinns i en särskild motion om kemikalier, liksomkrav på åtgärder för grupper av och enskilda kemikalier.Naturvårdsverkets redovisning Hur gick det sedan? 1995 omfattade någramål inom kemikalieområdet. Resultatet är nedslående.Miljömål för stabila organiska ämnen I proposition 1990/91:90 anges: "Utsläppen av stabilaorganiska ämnen skall begränsas, så att de till sekelskiftetnått en sådan nivå att miljön inte tar skada. Åtgärder för attminska utsläppen av klorerade organiska ämnen frånindustrin prioriteras. Stabila organiska och miljöskadligaämnen skall inte få förekomma i miljön. "Enligt är det inte möjligt att avgöra vid vilkenutsläppsnivå miljön inte tar skada av stabila organiska ämnen. Men att såvällax som tumlare i är påverkade av sådana ämnen, ofta klorerade,det blir man nu allt säkrare på. Laxsjukdomen M74 slog ut fler laxyngelän förra året.Miljöpartiet de gröna anser att det är hög tid med avvecklingsplaner ochslutanvändningsår för ämnen inom denna grupp.Miljömål för användning avkadmiumI proposition 1990/91:90 anges: "Insamlingsmålet förförsålda och lösa fast monterade nickelkadmiumbatterierskall vara . "Målet har inte uppnåtts. Insamlingsmålet för nickelkadmiumbatterier ärinte tidsangivet i propositionen. Batteribranschen har själv åtagit sig attkomma upp i en insamlingsnivå motsvarande till , men hadedå bara nått upp till nivån . Kadmium är en tungmetall som bordeförsvinna. framställs ungefär kadmium, varav tvåtredjedelar används i batterier. Även nickel och kvicksilver finns i batterier.Det är viktigt att de inte ersätts med andra metaller, till exempel sällsyntajordartsmetaller som lantanin, som kan komma att orsaka nya okändamiljöproblem. Vår syn på producentansvaret för batterier redovisas i enseparat motion.Miljömål för vattenföroreningarI proposition 1990/91:90 anges: "Föroreningar skall intebegränsa användningen av vatten från sjöar och vattendragsamt grundvatten som vattentäkt. "Målet, som inte är tidsbestämt, har inte uppnåtts. På vissa ställen ilandet förekommer såväl nitrat som bekämpningsmedelsrester i grundvattnet.Att det kan ta innan kemikalier återfinns i grundvattnet visar detfaktum att man funnit bekämpningsmedlet atrazin i en brunn, trots attatrazin varit förbjudet att användas i . I ärproblemen med grundvattnet så stora att man övervägt att köpa injordbruksmark runt städer för att slippa tillförseln av lättlösliga nitraterfrånhandelsgödsel.Problemen med övergödning härrör från utsläppen av kväve och fosfor. del kommuner byggs nu våtmarker för att biologiskt reducera mängdenkväve innan vattnet når recipienten. Erfarenheter från tyder på attreduktionen till och med varit högre än förväntat. de gröna anseratt det nu är tid att införa ett fjärde steg i reningsverk: våtmarken. Viutvecklar detta vidare i en separat motion om Östersjön.LuftVäxthuseffekten och tillhörande klimatförändring är nu ettfaktum. Temperaturen stiger långsamt men säkert på jordenoch extrema vädersituationer uppkommer alltmer frekvent.Man har observerat en global ökning av temperaturen med0,. Enligt en rapport från IPCC(Intergovernmental Panel on Climate Change) 1995 finnsredan idag tecken som tyder på påverkan på klimatet avmänskliga aktiviteter. Alla modeller pekar på en kraftiguppvärmningseffekt under de kommande 100 åren.Problemet med luftföroreningar måste naturligtvis lösas globalt, men förstnär varje land kan minska sina utsläpp i tillräckligt stor omfattning finns enlösning inom räckhåll.Vi anser att de miljömål för luftföroreningar som har antagit är förlåga. Det enda miljömål beträffande luftföroreningar som uppnåtts ärsvavelmålet. Som ovan anförts har miljömålen inte varit styrande förpolitiska beslut, som påverkat dem, till exempel beträffande trafikpolitiken.Alla beslut som påverkar målen för luftkvalitet och luftutsläpp borde kon-sekvensanalyseras utifrån miljömålen innan beslut fattas. Sådan miljökon-sekvensbeskrivning skall finnas i beslutsunderlaget. På så sätt visarregeringen att man menar allvar med målsättningen att bli ett föregångslandpå väg mot ett hållbart samhälle.Miljömål för utsläpp av svaveldioxidI proposition 1990/91:90 anges: "De svenska svavelutsläppenskall minska ." Det är enskärpning av det första nationella miljömålet som innebar att"svavelutsläppen skall minska mellan 1980 och1995", i proposition 1984/85:127.65-procentsmålet för svavelutsläppen har uppnåtts. Det finns även godaförutsättningar att lyckas nå en 80-procentig sänkning till år 2000.Miljömål för utsläpp av kväveoxideroch ammoniakI proposition 1990/91:90 anges: "Kväveoxidutsläppen skallminska ochammoniakavgången från jordbruket skall minska med 25 %till 1995 i södra och . "Målet att minska kväveoxidutsläppen till 1995 jämfört med1980 har inte uppnåtts. minskade utsläppen baramed . Målet för ammoniak har heller inte uppnåtts. Endast vissa av deföreslagna åtgärderna har genomförts och då i ett sent skede.Buller eller snarare rättentill tystnadLandsbygdTystnad börjar bli en bristvara i , även utanförtätorter. Områden där enbart naturens ljud hörs, somfågelsång och vindens sus, är oerhört viktiga för människoroch allt fler söker sig till sådana trakter för rekreation. Bullerfrån bilar, flygplan och andra motorer tränger långt in iområden som borde vara tysta. Många upplever buller somett ständigt "gnag i själen". I områden som fjällen ochskärgården, där möjligheterna finns att få uppleva enbartnaturens ljud, är det därför viktigt att skapa tysta områdenutan motorbuller. I Miljövårdsberedningens betänkandeHållbar utveckling i landets fjällområden (SOU 1995:100)föreslås inrättande av tysta områden, vilket degröna framhållit som mycket angeläget i en motion medanledning av regeringens proposition 1995/96:226 Hållbarutveckling i landets fjällområden. Miljövårdsberedningen har även fått i uppdrag att studera skärgården. Vianser det lika viktigt att motsvarande tysta områden tillskapas här som ifjällen, vilket bör ges regeringen till känna.Sverige är ett land med många mindre sjöar. Hit söker sig människor förbad och rekreation. Tystnad, det vill säga inget motorbuller, borde kunnaråda här. Att förbjuda bullrande båtmotorer i sådana sjöar har visat sigmycket svårt för kommuner. Båtmotorer som drivs med fossila drivmedel ärinte vänliga mot miljön och de smådjur som lever i vattnet. Bullertransporteras dessutom såväl ovan som under vatten och torde påverka denbiologiska mångfalden, som tidigare levt i en värld där även små ljud förkontakt har kunnat uppfattas. Vi anser att det borde vara möjligt att förbjudabullrande båtmotorer i mindre sjöar.TätortI tätorter finns gränsvärden och mål för hur mycket bullermänniskor anses få tåla. I proposition 1990/91:90 anges: "Enutgångspunkt för miljöarbetet har varit att begränsa buller tillnivåer som inte fysiskt eller psykiskt skadar människorshälsa." Åtgärdsmålet är att "buller i tätorter bör minska tillnivåer under nuvarande riktlinjer".Tidpunkt för när målet ska vara uppnått anges inte. Iproposition 1993/94:215 Handlingsplan mot buller angavsmålnivån för god miljö i tätorter. Naturvårdsverketsriktlinjer innehåller målnivåer i dBA förtrafikbuller från vägtrafik, flyg och tåg.Det kortsiktiga målet utomhus från vägbuller kommerinte att nås. När det gäller det långsiktiga målet utomhus i allabostadsområden finns inte teknik som klarar detta mål, med bibehålleninfrastruktur. Det långsiktiga målet inomhus bedöms möjligt att nå under enrimlig tidsperiod.Bullerdämpning hos maskiner och motorer och bullerbekämpning måstevara ett av regeringen prioriterat område.Återslutmaterialströmmarna ochminska resursslöseriet!Vårt samhälle är inte uthålligt eftersom det till mycket stordel baseras på linjär resurshantering.Vi förbrukar storamängder ändliga råvaror och lämnar efter oss såväl utsläpptill luft och vatten som avfall. Vi anser att det är nödvändigtatt återsluta industrisamhällets materialströmmar liksomväxtnäringsflödena från jord- och skogsbruket. Vi anser attrestprodukterna inte får tillåtas öka i naturen. Samhälletmåste vara ekologiskt uthålligt vilket innebär att vi måsteleva inom naturens ramar. De åtgärder för att förbättra miljönsom vi måste vidta kan inte baseras på vad som är politisktmöjligt utan på vad som ur naturvetenskaplig synvinkel ärnödvändigt. Kommande generationers hälsa och välståndmåste värderas högre än dagens masskonsumtion. Det ärviktigt att vi får en politik som förändrarkonsumtionsmönster för att ett samhälle i ekologisk balansska bli möjligt. Vi anser att förutsättningarna för detta är enekonomisk politik där miljöskatter och skatteväxling spelaren dominerande roll, att försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen fasar ut varor och kemikalier, som intehör hemma i ett sådant samhälle. Förslösandet avnaturresurser måste upphöra.Producentansvaret, som införts, har visat sig ha en del brister. I mångakommuner sänks ambitionsgraden i och med att de olika materialbolagennumer ansvarar för insamlingen. Det lokala politiska initiativet harförsvunnit och frågor om återvinning har centraliserats på ett olyckligt sätt. Ioch med införandet av en avfallsskatt för deponerat avfall hamnar mångakommuner med egen deponi i ett dilemma. Om materialåtervinningenfungerar dåligt på grund av materialbolagens agerande riskerar glas, papperoch annat att hamna i den fraktion som kommuner omhändertar och kan dådrabbas av avfallsskatt som den kommunala möjligheten att samlain dessa fraktioner försvunnit. En genomgång av hur producentansvaretfungerar och förslag till åtgärder belyses i en särskild motion.Miljömål för avfall till slutbehandlingI proposition 1989/90:100 anges: "Förbränning ochdeponering av osorterat avfall skall i allt väsentligt haupphört vid utgången av . "Målet har inte uppnåtts. För att kunna uppnå målet krävs att sorteringenbyggs ut och att återvinningsteknik och behandlingsmöjligheter för deutsorterade materialen utvecklas.Miljömål för återtagande avdryckesförpackningarI proposition 1989/90:100 anges: "Återtagningsmålet fördryckesförpackningar skall vara . "Målet har delvis uppnåtts. Det har uppnåtts för aluminiumburkar och 33cl-flaskor, men däremot inte för PET-flaskor.Bevara den biologiskamångfalden!Termen biologisk mångfald får inte bli ytterligare eningrediens i miljöprosan som biotoper medrödlistade arter förstörs och försvinner under debattens gång.Det skulle leda till att populationerna av de hotade arternaminskar. Artdatabankens listor över hotade arter visar intebara vilka arter som är hotade utan beskriver också på ettföredömligt sätt hoten. Det finns alltså ett kunskapsunderlagidag för att vidta åtgärder. I många fall är skydd av biotopenenda utvägen, i andra fall kan särskilda hänsyn räcka. Förmånga arter är dock hoten akuta och det är bråttom.Den biologiska mångfalden i skogar befinner sig i kris. Mindre än5 % av våra skogar är ur- eller naturskogar. Många innehåller arter som ärunika i världen. 1 700 av skogens växt- och djurarter missgynnas av detmoderna skogsbruket. Trots kunskaper avverkas skogar med akut hotadearter. Det är en skam för landet att inte anser att vi har rådatt spara ens det värdefullaste vi har. De medel som anslås förslår inte allsoch i brist på medel tvingas länsstyrelserna ge klartecken till avverkningtrots beräkningar som visar att urskogen och de hotade arterna är utrotadeinom , om avverkningarna fortgår i nuvarande takt. Likaså bedrivs jakt i på arter, som finns med på hotlistan. Även idet konventionella jordbruket krymper livsutrymmet för många arter, såvälblommor som organismer i jorden, insekter och fåglar. Näringskedjorna brytsoch vi blir biologiskt fattigare. vanliga arter i kulturlandskapet somtofsvipa blir allt ovanligare.Sverige har skrivit under en rad internationella konventioner som berörden biologiska mångfalden, till exempel , Ramsarkonven-tionen och . Även EU:s fågeldirektiv och habitatdirektivpåverkar den biologiska mångfalden.Skydd av biologisk mångfald handlar dels om skydd av de hotade arterna,dels om skydd av biotoper och livsförutsättningar för de mer vanliga arterna.Många relativt vanliga arter, till exempel enkelbeckasinen och gråsparven,minskar kraftigt i antal. Det är ytterst angeläget att orsaken till sådanareduktioner i populationer utreds för att nödvändiga beslut skall kunnasfattas för att hindra förändringen. Hoten mot den biologiska mångfalden ärmånga och just minskningen hos arter som är mer vanliga bör ses somvarningssignaler om att någon förändring i miljön kan vara för handen.Dessa och flera frågor och förslag till åtgärder presenteras i Miljöpartietspartimotioner om biologisk mångfald och skogsbruk.Ett av de av granskade målen rör den biologiska mång-falden.Miljömål för biologisk mångfaldI proposition 1990/91:90 anges: "Den biologiska mångfaldenoch den genetiska variationen skall säkerställas. Växt- ochdjursamhällen bevaras så att i landet förekommande växt-och djurarter ges förutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. "Målet kommer inte att uppnås. är vi långt ifrån målet att upprätthålladen biologiska mångfalden knuten till t.ex. ädelskogens ekosystem. Dettagrundas på situationen för de rödlistade arterna och föroreningsbelastningen.Även i det vanliga skogsbruket bedrivs skogsbruk på ett sådant sätt attantalet hotade arter minskar.Vi förordar ett ekologiskt uthålligt lantbruk och skogsbruk som bevararden biologiska mångfalden. Det finns många skäl att skydda den biologiskamångfalden. Gener och arter som en gång gått förlorade kan inte återskapas.Vilda arter har rätt att samleva med oss på jorden. Vi har inte rätt att utrotadem. Framtida generationer ska ha samma förutsättningar vad gällernaturresurser som vi. Arter och ämnen i naturen som vi inte känner till idagkan bli viktiga resurser.SlutsatserÅtgärderna är inte tillräckligaEn genomgång visar att tillräckliga åtgärder inte vidtagits föratt uppnå målen. Strategin med miljömål blir verkningslös,om inte åtgärdsplaner och en stram och kritisk utvärderinggenomförs. I det fortsatta miljöarbetet måste processenstramas upp och miljömålen få en mycket störregenomslagskraft på alla politiska beslut. När det uppstårmålkonflikter måste möjligheten att genomföra miljömålenvara avgörande. Exemplen på målkonflikter är många, t.ex.skogsbruk kontra biologisk mångfald och trafik kontraluftkvalitet.Använd ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken!Ekonomiska styrmedel skapar incitament för utveckling avmiljöteknik och kan användas för att snabba på processen attbli av med t.ex. farliga kemikalier. I motion omskattepolitiken ges en rad förslag till ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken.