mot · GJ02T58 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik Öppna kanaler - denliberala ny teknik?Det är inte längre frågan om IT-samhället kommer eller ej, vilever redan mitt i det. Den snabba utvecklingen påverkar alladelar i samhället. Det finns få som inte använder sig avavancerad teknik i sitt dagliga liv. En person som inteanvänder datorer och elektronisk post , använder sigdock oftast av telefonen. Denna är uppkopplad motavancerade telefonväxlar, så att vi kan ringa i stort sett allavärldens länder direkt. När telefonen introducerades var detmånga som tvekade inför dess betydelse. Detsamma kommer naturligtvis att gälla dagensnya IT.Regeringen har i proposition 1995/96:125 lagt fram förslag om strategierför att bredda och utveckla användningen av IT. Det finns här många braställningstaganden, men det saknas en vision och en vilja till offensivasatsningar på en del områden. Grunden till svagheten tror vi ligger i denoförmåga att inse utvecklingens betydelse. I propositionen görs frekvent brukav formuleringen "vi bör nu satsa på användning av IT". Det låter nästansjälvklart, men bygger på en oklarhet. Språkbruket "användning av IT" gerintryck av att det är fråga om att kort och gott ta i bruk system och produktersom är färdiga att brukas.I själva verket innebär användning av IT att ge sig ut på ett okänt hav.Utveckling av IT-tillämpningar är en aldrig avstannande process.Konsekventa arbetsinsatser erfordras för att befintliga tillämpningar skakunna vidareutvecklas och anpassas till allt mer krävande miljöer i näringslivoch förvaltning. Det finns därmed, enligt vår mening, anledning att i ställetför "användning av IT" tala om "utveckling av IT-tillämpningar". Dettaspråkbruk speglar bättre de aktiva utvecklingsinsatser med åtföljandesysselsättningseffekter som erfordras i IT-samhället.Några liberala utgångspunkterFörst och främst måste allt ske med utgångspunkt i denenskilde individens perspektiv. Det kan först konstateras attIT förenklar vardagen på många sätt. Detta gäller främst desom har en öppenhet inför teknisk utveckling. Därför måsteinformation om IT understödjas för att undanröja mentalahinder och skapa möjlighet för bred förståelse. IT är intedetsamma som Internet! Om detta är uppnått kvarstår demånga sociala hindren.Informationstekniken får aldrig bli ett elitens maktmedel, där medborgarenutan dator är utestängd från sin demokratiska rätt att påverka. Utan ett endamedvetet fattat beslut så riskerar medborgarnas makt att flyttas från valdagentill en köpt PC. Dåtidens fattighjon blir nutidens PC-lösa. Det får inte bli ettelektronikens klassamhälle med starka och svaga, med egen eller ingen e-mail-adress. För liberaler har demokratin en prislapp som är väl värd attbetala!IT skapar även oanade förutsättningar för ökad valfrihet och därmed högrelivskvalité. Distansarbete gör det t ex möjligt att kunna arbeta hemma delarav arbetsveckan med minskad energiåtgång, minskad nedsmutsning och enlättnad av trafiktrycket i storstäderna som en del av de positiva följderna förbåde samhället och individen.Utbildning och det livslånga lärandet är en annan liberal kärnfråga. Vi ärövertygade att IT kommer spela en avgörande roll . Helautbildningsväsendet står inför av nya möjligheter. Att läsa på distanskommer att vara ett verkligt alternativ och möjliggöra för många fler attvidareutbilda sig, också i olika stadier av livet. förslag medindividuella kompetenskonton är en följd av samhällets allt snabbareutveckling.Näringslivet måste hänga med i utvecklingen. Regeringen fastställer trecentrala mål i en strategi för att bredda och utveckla användningen av IT.Dessa är i det närmaste självklara uppgifter för staten, nämligen:rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. Till detre fogas övriga insatsområden, som utgör ett slags restpost där allt är likaviktigt. När allt är prioriterat blir inget prioriterat. Hit kvalificerar sig,enligtregeringens omdöme, näringslivet. Enligt liberalerna är det ettcentralt mål att den snabba utvecklingen på IT-området får genomslag inäringslivet. Allt annat innebär en felprioritering. Om inte utvecklingen påIT-området även omfattar företagen kommer vi snart att vara permanent påefterkälken med en ökad arbetslöshet som följd.Rättssystemet är av regeringens tre prioriterade områden det mest centrala.Behovet av reformering är omfattande för att passa den nya teknikensmöjligheter. IT är inte bara av godo, utan tekniken kan tyvärr missbrukas.Därför förordar bl a en mediaoberoende integritetslagstiftningistället för en reformerad datalag. Dessutom måste den för vår demokratigrundläggande offentlighetsprincipen tryggas när allt mer av myndigheternaskommunikation sker elektroniskt.IT ger oss ett antal möjligheter att förstärka demokratin när det t ex gälleratt öka delaktigheten för den enskilda människan. IT underlättarkommunikationen mellan väljare och valda. Den fria medborgaren ställergrundläggande och berättigade krav på delaktighet och insyn i de beslutandeförsamlingarnas förehavanden, oberoende var i landet hon bor. Folkpartietsvision om det aktiva medborgarskapet får här, med IT som redskap, sittsakliga genombrott. Därför både kan, skall och måste vi göra tekniken kändoch tillgänglig för alla medborgare. Det skall vara raka rör och öppna kanalermellan oss politiska företrädare och den enskilda medborgaren.Ett IT-samhälle för allaMänniskan i centrumPengar skall inte få avgöra om du kan delta isamhällsdebatten och vara med och påverka eller ej. Allamänniskor har inte råd att köpa en egen dator, därför måstede finnas i tillräckligt antal på offentliga platser så att allakan komma till tals. Här kan folkbiblioteken helt klart spelaen mycket viktig roll. Den nya aktiva rollen måste därförutvecklas och förstärkas.Folkpartiet har länge arbetat för riktiga medborgarkontor. Genom dentekniska utvecklingen kan dessa få ännu viktigare roll. Här bör datorer varauppkopplade både mot politiska organ och myndigheter. Där skall vi somenskilda kunna söka i databaser efter information, beslut eller förslag ochplaner. Där skall t ex RIXLEX och regeringens finnasså att man kan kontrollera en sakuppgift, kommunicera med politiskaföreträdare, läsa eller reagera på ett anförande eller en motion. För dettaskallingen avgift utgå.Satsa på konsumentupplysning om ITGenom utvidgad utbildning och kvalificeradkonsumentupplysning bör alltfler medborgare görasmedvetna om de möjligheter som IT erbjuder. Härigenomökas efterfrågan på tjänster på näten, vilket skaparmöjligheter till etablering av nya tjänsteföretag. ärutbudet av nätverkstjänster omfattande, men för den som inteär expert kan detta vara svårt att överblicka. Vi anser atterforderlig rådgivningsverksamhet kan få en omfattning somär sådan att dess sysselsättningseffekter kan bli betydande.En väl utbyggd konsumentupplysning har också storbetydelse för att fler skall våga göra investeringar i IT.Konsumentupplysningen kan omfatta råd om villkoren för verksamhet pånäten, men kan också omfatta praktisk rådgivning om produkter somunderlättar nätets användning. Kunskaper om lågprisdatorer (t ex somOracles Network Computer) för användning av Internet bör aktivt spridas.För olika användarmiljöer, t ex för småföretag, bör information aktivt spridasom särskilda tillämpningspaket av programvarutyp. Sådan konsumentupp-lysning bör tillhandahållas på många olika medier. Här finns viktiga uppgifterför och andra organisationer i konsumenternas tjänst.Ett rundare SverigeIT tillåter dessutom en annan typ av företag ochorganisationer att växa fram, de nätverksbaserade företagen.Där ersätts de gamla, hierarkiska och formella strukturernaav människor som väljer att jobba med projekt i löstsammansatta och flexibla nätverk. Detta kan möjliggöra förfler att fortsätta leva och verka i sin egen hembygd, att slippaflytta till storstäderna för att få jobb. Det är en fråga omvalfrihet för många - om livskvalité för andra. För datorn ärdet ingen skillnad om du sitter i rummet bredvid eller på enannan plats i landet. Genom telefax, dator och telefon är du icentrum - oavsett var du befinner dig. För ett liberalt partisom strävar efter att ge alla lika livschanser och vill utvecklaoch förstärka egenföretagandet i en levande landsbygd är denbreda spridningen geografiskt ett viktigt ställningstagande.Utbildning i IT-perspektivNyskapandeFolkpartiet liberalerna myntade 1994 begreppet "En datorper elev" som ett förhållningssätt till behovet av att öka IT-användningen i skolan, av så väl pedagogiska skäl somjämlikhetsskäl. I , där utbildning ochkompetensutveckling måste vara en livslång process, kansägas att vi alla är ständiga elever. För att det livslångalärandet inte bara skall bli en politisk fras måste IT-utvecklingen bejakas helhjärtat. Det krävs vilja tillorganisatoriskt och pedagogiskt nyskapande där alla ärberedda att ändra sin yrkesroller och kontaktvägar.IT-pedagogiken utvecklar sig intesjälvOmfattande satsningar behövs för att skapa ett innehåll i nyapedagogiska former och inom många olika ämnen ochområden. Det behövs betydande satsningar såväl påutbildning av lärare som på tekniken. Skärmpedagogikbehöver utvecklas, distansutbildning och lärarnas utbildningoch vidareutbildning fokuseras. I debatten har föreslagitsskatteavdrag för lärare som skaffar egna datorer ochpedagogiska programvaror. Denna fråga och liknande börenligt vår mening vidare analyseras. Det är sant att IT kan gemöjlighet för människor att förverkliga sina behov ochönskningar på nya sätt. För att de nya möjligheterna skakunna användas av alla krävs omfattande satsningar ipedagogik speciellt utvecklad för olika behov inte minstinteraktivt lärande via bildskärmar.Elever med funktionshinderDet finns ett flertal goda exempel på hur IT utvecklat arbeteti skolan för både elever och lärare. Det gäller särskilt förbarn med funktionshinder och inlärningssvårigheter. Fördessa elever är IT till stor hjälp. Förskollärare vittnar om attbarn med koncentrationsstörningar blir mera aktiva framfören dator. Barn och äldre med läs- och skrivsvårigheter kangenom inlärning med hjälp av datorer övervinna sinasvårigheter. En intensiv utveckling pågår över hela landetoch den bör ges allt stöd.Det behövs en IT-strategiDet är bra att regeringen nu skriver att varje kommun börutarbeta en strategi för sin IT-utveckling och i den även tamed skolans behov. Det kommer dock lite sent. Skolverkethar haft uppgiften att utveckla och genomföra ensatsning på IT för skolan, men tyvärr har detta tydligen inteprioriterats, eftersom vi fortfarande saknar en nationellstrategi. Eftersom en IT-utveckling skallfinansieras av kommunen hade en nationell strategi varit enhushållning med resurser. fick 1994 i uppgift attutveckla ett skoldatanät på Internet. Detta finns inte ännu förhela landet. Det är ju inte tekniken som skall dominerautvecklingen utan hur IT kan användas som pedagogiskresurs. För att inte tappa tempo i skolans IT-utvecklingföreslår vi att skolor kan anslutas till SUNET och attSkolverket satsar sina krafter på att stödja IT sompedagogiskt hjälpmedel för lärare. Regeringens förslag omatt tillskapa ett nätverksbaserat resurscentrum för att främjaoch stimulera utvecklingen av IT-baserade läromedel är dockett steg i rätt riktning.IT i skolan och högskolanVarje rum i skolan bör ha tillgång till nätverk förkommunikation i många riktningar. Därmed når man intebara tillgång till ett breddat undervisningsinnehåll utanfrämjar även elevernas deltagande och kreativitet. Kontaktermed andra länder och språk underlättas genom att vänklasseri avlägsna länder kan etableras, språkinlärning underlättasoch kulturkunskaperna breddas. Invandrarbarn kan få enmera framträdande roll när kontakt etableras med skolor somtalar deras hemspråk. Även i finns exempel på att detär möjligt att bo i och vara gymnasist i . Iframtiden kan studenter bo i och vara studerande iannat land.Om försöket med kvalificerad yrkesutbildning (/95:145) blirverklighet förutsätter vi att detta tillfälle tas tillvara för att introduceraIT påbred front i en ny utbildningsform. Tillgång till kvalificerad skärmpedagogikvia telenät är även av stor betydelse för undervisningen vid högskolor ochuniversitet. Distansundervisning främjar att geografiska och sociala gränseröverbryggas till rimliga kostnader. Begreppet "det virtuella " kansnart bli verklighet. Såväl föreläsningar och utbildningsadministration somgrupparbeten, laborationsövningar och prov kan förmedlas via IT. Lärare ochstudenter kan sinsemellan diskutera, oberoende av tiden . Inomlandet finns ett värdefullt kunnande om distribuerad universitetsutbildning.Detta kunnande bör tas till vara och vidareutvecklas. Ett delvis öppetuniversitetet kan bli förverkligat med hjälp av IT. Det finns internationellaerfarenheter av virtuell undervisning som visar på bättre studieresultat förgrupper av studenter. Liknande miljöer för högre studier borde startas iSverige.Lärarutbildningen är en nyckel till förändring av skolan, och intresse ochkunnande för IT måste väckas där. Det finns påfallande få rapporter ochprojekt inom lärarutbildning som visar på IT:s pedagogiska betydelse ochmöjligheter. Kanske skall examensarbeten som görs av blivande lärare undernågra år framöver aktivt riktas till projekt inom IT?DistansutbildningDet är möjligt att vara inskriven vid en högskola men ändåstudera hemma. kan första året av enhögskoleutbildning ske på distans som alternativ till en meratraditionell utbildning. ser detta som en möjlighetför att genomföra en högskola där alla som har tre årsgymnasieutbildning kan få tillträde till vissa högskolestudier.En satsning på modern utbildning förutsätter en ökad tillgänglighet tilltelenät och lokala databaser. Kurser och utbildningsmaterial blir därmedtillgängligt inte bara i skola eller högskola utan också i arbetslivet.Kvalificerad yrkesutbildning är ett område för IT-pedagogik där varvadeutbildningsmöjligheter på arbetsplatser ingår. Distansutbildning har en enormpotential för kreativa initiativ. Den europeiska satsningen pådistansundervisning, DELTA, har fortfarande ett alltför lågt svensktdeltagande. Det är bra att regeringen pekar ut SUNET (universitetens datanät)som en nationell tillgång och säger att biblioteken skall anslutas. Folkpartietmenar att grundskolor och gymnasier självklart skall delta. Detta innebär attpå sikt bör underlaget för finansiering av SUNET kunna breddas.IT i folkbildningDet är också bra att regeringen tydligt prioriterar IT-utbildning inom folkbildningen. Skall vi få ett medborgerligtengagemang och kunnande inom området måste bredautbildningsinsatser göras. är det viktigt attpoängtera att IT inte är lösningen på alla problem iundervisning och utveckling. Tekniken är ett hjälpmedel somhar fördelar men även nackdelar. Tillgången till informationblir oerhört stor och behovet av att kunna sovra ochifrågasätta vad som förs fram än viktigare. Specielltintressant är det att främja uppkomsten av nya folkrörelsergenom användandet av IT.KK-stiftelsenI propositionen nämns inte ochkompetensutveckling (). Det är egendomligteftersom den har avsatt 800 miljoner för skolans IT-utveckling. Med pengarna har den satsat på 20 olikakommuner, både stora och små, för att de skall varaspjutspetsar för skolor och IT-utveckling. Pengarna går tilllärares kompetensutveckling, biblioteken som pedagogiskresurs med hjälp av IT, utveckling av syo med hjälp avdatorer och datasäkerhet. Att den nuvarande regeringenverkar ogilla stiftelserna får inte innebära att deras uppgifternegligeras och deras insatser förtigs. kan ochbör ses som den strategiska resurs för landet den är, särskilt iljuset av de knappa finansiella insatser som regeringen gör inu aktuell proposition.NäringslivetSverige skall leda utvecklingen, intefölja denVi är på väg att lämna industrialismens tid bakom oss ochmed den de gamla värderingarna. Vid varjesamhällsomvälvning dyker det upp personer som harbegåvats med en förmåga att läsa av samhällsutveckling. var det de tidiga industrialisterna, är detIT-företagarna. För att dagens banbrytare skall bliframgångsrika på bred front krävs dock en sundföretagarpolitik. En sund politik erkänner företagen somvälståndsbildande kraft och ser dem inte som enbartprofithungriga kapitalister.De stora företagenDet finns få som förväntar sig att de stora företagenskall skapa alla de jobb som vi så väl behöver. Detta beror påatt vi enligt många bedömare befinner oss i eller står inför enförändring av näringsstrukturen. Industrin är på väg ut somhuvudsaklig näringsgren. Den ersätts istället av relativt nyaviktiga branscher, t ex elektronik och läkemedel. I de storaföretagen är IT väl utvecklat och det är inte ovanligt att t exstora forskningsprojekt pågår dygnet runt. Med hjälp avavancerad IT knyts olika forskarlag samman i idealiskakonstellationer vilket skapar helt nya förutsättningar.De små och medelstora företagenEn utvecklad förmåga att ta till vara möjligheterna med IT ärsnart också en nödvändighet även för de många små ochmedelstora företagen i . Undersökningar visar attkännedomen och kunskapen om IT är låg vid en stor gruppav befintliga småföretag. Dessa företag behöver på olika sättuppmuntras att använda sig av IT, eftersom mångafortfarande är mindre kunniga på området. Deras förmåga atthantera den nya tekniken kommer att vara avgörande förderas förmåga att växa . Utvecklingen av globalaoch lokala marknadsplatser på de digitala näten är ännu barai startgroparna. Kännedom om bl a (Elektronisk handel)är en förutsättning för att kunna göraaffärer.IT-företagenIT förändrar inte bara förutsättningarna för alla sortersföretag, utan IT är i sig en egen snabbväxande bransch. Detfinns många nystartade och potentiella företag inomprogramvaru- och kommunikationsindustrin. Det handlar omatt producera applikationer för allt från utbildning ochinformation till interaktiv underhållning. Det handlar intebara om produktion för den svenska marknaden, eftersomdenna nya bransch är i högsta grad internationell, och därförär exportmöjligheterna goda med rätt produkter.Politiken avgörSåledes är inverkan av utvecklingen på IT-området avavgörande betydelse för prognosen för och därmed förmågan att skapa nya arbetstillfällen.Därför är det märkligt att notera att regeringen har så fåförslag på vad den vill göra för att allmänt främja IT isvenska företag och särskilt stimulera de många nyabefintliga och potentiella företagarna i produktion av IT-tjänster. Tvärtom driver regeringen i andra sammanhang enpolitik som inte gynnar de svenska företagen. Det gäller t exden förtida momsinbetalningen och det senaste förslaget iregeringsförklaringen om en ny AP-fond som skall köpa uppnya företag.En sund företagarpolitikFör att öka kunskapen om och användandet av IT inomnäringslivet krävs en samverkan av utbildning, forskning,kapitalförsörjning, stöd till innovationer, klara lagregler m.m.Det är klart och relativt okontroversiellt. Men det handlarockså om att faktiskt låta företagen vara i fred vad gällerskattepolitiken och när det gäller fundamentalaförutsättningar som ägandestruktur. Förutom det allmännakrångel som omfattar företagandet är det förutvecklingen av IT särskilt viktigt att titta på möjligheten attförändra avskrivningsmöjligheten för strategiska IT-investeringar eller på värderingen av det intellektuellakapitalet i dessa nya företag där investeringarna finns dolda ikunnande istället för t ex maskindelar. Dessutom ärarbetsrätten ofta ett problem för de nya IT-företagen när detgäller att våga anställa personal, eftersom kommandearbetsbelastning oftast är svår att förutsäga.RättsordningenRättsstatenDen mest central funktionen för en stat är att upprätthållaförtroendet för lagarna och lagstiftningen. vill somalla andra demokratier upprätthålla rättsstaten som ettöverordnat mål. Det innebär främst att all statensmaktutövning sker under klara lagregler, ett grundläggandeskydd för personlig säkerhet och egendom samt attmedborgarna är tillförsäkrade vissa på förhand givnamänskliga rättigheter.Den snabba utvecklingen av IT har lett till att lagstiftningen inte har hängtmed i svängarna. Därför är det nödvändigt att av regeringens tre prioriterademål sätta reformeringen av rättsreglerna som berörs av IT allra främst.Propositionen talar om inrättande av ett IT-observatorium, för bred analysav lagstiftningsbehov. Det bör i detta sammanhang betonas att enfundamental uppgift för detta observatorium bör vara att formulerautgångspunkterna för en lagstiftning som i en mediaoberoende anda på siktkan ersätta ett antal av våra nuvarande fundamentala lagar rörandeyttrandefrihet, integritet, offentlighet, egendomsrätt m m.Viktigt integritetsskyddEn i rättsstaten är att den ger ett omfattande skyddav den enskildes integritet. Privatpersoner ska varaberättigade till skydd för sitt privata liv och ha rätt att drivasin verksamhet utan annan insyn utifrån än den han själv villmedge. Personliga angelägenheter bör ej vara allasangelägenheter. Ett starkt personligt insynsskydd är ensjälvklarhet i ett rättssamhälle. Undantagsvis och då endastvid starka skäl ska det vara tillåtet att bryta dettainsynsskydd. Rätten till integritet blir särskilt viktig attskydda när det finns IT som möjliggör att relativt enkeltsamla, sammanställa och sprida information om oss somenskilda.Frågan om omfattningen av den personliga integriteten är komplicerad ochproblemen har lösts på olika sätt i skilda länder. Det är en svår uppgift attfinna en rimlig avvägning mellan samhällets önskemål om information avallmänt intresse och den enskildes rätt till skydd för sin personligaintegritet.Den svenska datalagstiftningen har ansetts varit i behov av enförändring. Lagstiftningen vilar på mer än förutsättningar somförsvårar en rationell IT-användning. Någon förändring har dock ännu inteskett.Det har i en särskild rapport till rekommenderats engenerell integritetslagstiftning. Dessvärre har en parlamentariskkommitté tillsatts, vars inriktning är att skapa en ny datalag och inte engenerell integritetslagstiftning. Detta är beklagligt och stämmer inte hellermed justitieministerns uttalande om behovet av ett starkt integritetsskydd förmedborgarna.Offentlighetsprincipen gällerBland andra rättsliga förändringar som är motiverade vill viunderstryka behovet av en modernisering av synen påhandlingsbegreppet i förvaltningslagen. Gårdagens hanteringav handlingar i pappersform inom den offentligaförvaltningen ersätts i alltfler sammanhang avelektroniska handlingar. Endast i mycket begränsadomfattning har rättsliga regler och förordningar skapats meddetta i åtanke. Betydande förvaltningsrättsliga förändringarär därför påkallade.Bevara egendomsskyddetGenom utvecklingen av Internet och andra elektroniskanätverk kan immateriella rättigheter relativt lätt spridas utanmedgivande. omfattas programvaruindustrin av skyddenligt upphovsrätten, vilken tillkom för att skapa skydd förlitterära eller andra intellektuella skapelser. Det bör utredasvilka möjligheter som finns till standardisering avelektronisk märkning på upphovsrättsligt skyddadeverk. Här borde kunna spelaen viktig roll för utvecklingen.DemokratiTillgång till informationenEnligt vår telelag garanteras alla i vårt land tillgång tillmarkburen telefon samt låghastighetsdatakommunikation. Viönskar vidga detta begrepp, och förordar att utbudet avsamhällsinformation organiseras så att alla medborgareenkelt kan nå väsentliga delar av samhällets grundläggandedatabaser. En grundinställning här är att denna möjlighetskall omfatta det som f n ryms inom RIXLEX. Dennariksdagens databas byggs emellertid ut ochsammankopplas med Information och mångamyndigheters och kommuners databaser.