ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02U34 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96 :153 Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete Utrotandet av fattigdomen är det övergripande målet förbiståndspolitiken. Frihandeln har härvid varit detverksammaste instrumentet. Framgångarna har inte uteblivit.Den helt dominerande delen av u-världens befolkning leveridag i länder med snabb ekonomisk tillväxt. Demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter är nödvändigt i sig ochbidrar även kraftfullt till utrotning av fattigdomen.Många människors rätt kränks p.g.a. fördomar. Ofta diskrimineras t.ex.kvinnor och flickor i förhållande till män och pojkar i privatlivet, i arbeteteller i utbildningen. Detta har en starkt negativ påverkan på utvecklings-ansträngningarna.Svenskt bistånd skall motverka alla former av diskriminering oavsett omdet handlar om kön, ras, hudfärg, religion eller politisk övertygelse. Detligger i själva respekten för mänskliga rättigheter, vilket redan är enväsentligdel av demokratiutvecklingen.Att införa ytterligare ett sjätte biståndsmål vars centrala del redan täcks avnu gällande målsättning är inte välbetänkt.Huvudproblemet för svenskt bistånd är inte bristen på mål utan möjlighetenatt se till att det effektivt bidrar till utrotandet av fattigdomen i världen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition om jämställdhetsmål ibiståndspolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02U36 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:153 Jämställdhet som ett nytt mål för utvecklingssamarbete Analogt med att jämställdhet mellan kvinnor och män är ettövergripande mål i svensk politik, bör samma gälla också isvensk biståndspolitik. instämmer i regeringensförslag, att detta nya biståndsmål läggs till de övriga fem,utan att rangordnas.Men i fråga om det övergripande biståndsmålet "att höja de fattiga folkenslevnadsnivå" stödjer vi utredningens förslag, att detta bör omformuleras.Ekonomisk tillväxt måste alltid ske på de villkor naturens gränser sätter ochen hållbar utveckling kräver.Den utveckling som behövs för att framgångsrikt bekämpa fattigdomenmåste ske inom naturens ramar i stället för på bekostnad av dessa. Både avsociala, ekonomiska och miljömässiga skäl är det viktigt att detta finns med iformuleringen av ett övergripande mål. Hållbar utveckling är ett begrepp somtäcker detta, och som bör ingå i det övergripande biståndsmålet. Vi stödjerockså förslaget om en jämställdhetsrevision, en regelbundet återkommanderevision med deltagande, förutom av Sida, av representanter för såvälbiståndsorganisationer som för internationellt bistånd. Detta ärnödvändigt för att få fram en bra biståndsmodell där jämställdheten ärintegrerad och inte kommer i konflikt med ett biståndslands kulturellatraditioner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det övergripande biståndsmålet omformuleras,så att kampen mot fattigdomen och begreppet hållbar utveckling ingåri målformuleringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en regelbunden jämställdhetsrevision granskarbiståndsresultatet ur könssynpunkt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i denna revision också ingår representanterfrån KIB och från NGO:er med erfarenhet av fältarbete inom biståndet.
mot · GJ02U40 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av redog. 1995/96:NR1 svenska delegations berättelse angående verksamheten efter rådets 44:e session t.o.m. den 47:e sessionen miljöutskotts rekommendation nr 34/1995handlar om regionalt samarbete inom energiområdet: dels atti samråd med och de baltiska staterna upprätta enplan för regionalt energisystem, dels att utredaförutsättningarna för naturgasförsörjning från ochRyssland, samt också i vad mån de baltiska staterna kan ingåi naturgasförsörjningen.I texten påpekas att ökad naturgasanvändning inte får ses som ettställningstagande mot en ökad användning av bioenergin, "utan dessaenergiformer var komplement till varandra". instämmer imiljöutskottets skrivning om "största möjliga användande av miljövänligaoch förnybara energikällor" och menar, att om detta verkligen genomförs ipraktiken, försvinner behovet av kompletterande fossilgasenergi. Den störstakonstanta energikällan världen har är solen, vars energi måste omvandlas tilllättare användbara energiformer än vi har . Men framför allt behövs attstatliga myndigheter, och varför inte också kraftbolagen, satsar på tekniker attta tillvara solenergin. finns inte denna teknik fullttillgänglig,men däremot finns en väl utvecklad energiutvinning ur biomassa,bland annat i lokala kraftvärmeverk. I står biomassan för drygt 13 %av energiförbrukningen, i och för . Det är alltsåen i de nordiska länderna välkänd och redan använd energiproduktion.Miljöpartiet menar att kärnkraftsenergi till en del kan ersättas med att manutnyttjar mer biomassa i energiförsörjningen. De nordiska länderna bör istället för att satsa på ett storskaligt naturgasnät med kraftverk ochledningssystem i och närområden satsa på ökad användningav biobränslen i kombination med den hushållning av energi ochenergieffektivisering, som miljöutskottet framhåller i sin rekommendation.Det ger i praktiken dessutom, direkt och indirekt, varaktiga arbetstillfällenoch energitransporterna blir kortare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i upprättandet av en plan förett miljövänligt energisystem prioriterar lokala förnyelsebaraenergikällor framför byggandet av ett naturgasnät mellan ,och med eventuell utsträckning till de baltiskaländerna.
mot · GJ02Ub22 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:157 Lokala styrelser med föräldramajoritet i skolan Regeringen har föreslagit att det ska bli möjligt förkommunerna att inrätta lokala styrelser för skolor. Tanken äratt föräldrarepresentanter ska utgöra majoritet i styrelserna.Regeringen skriver dessutom i propositionen att elever börges möjligheter att närvara och yttra sig vid styrelsens möten.Det är bra. Regeringen avser dessutom att återkomma ifrågan om i vilken utsträckning elever kan ingå somfullvärdiga medlemmar i styrelserna.I avvaktan på att dessa överväganden görs bör elevernas ställning stärkasytterligare. Eleverna bör tillförsäkras rätt att bli hörda innan beslut fattasaven lokal styrelse. Enbart närvaro- och yttranderätt vid styrelsenssammanträden ger inte självklart möjligheter för elever att faktiskt ocksålämna synpunkter som är förankrade i en elevopinion. Risken är uppenbar attdet istället blir ytterligare ett tillfälle där elever tillåts vara med men sominteger dem möjligheter att verka. Det är i längden farligt för unga människorsdemokratiska fostran om de hamnar i situationer som kallas demokrati, mensom inte ger dem de demokratiska verktygen.För att det ska bli möjligt för elever att delta på sina egna villkor i denverksamhet som föreslås, krävs det att den lokala styrelsens arbete knytsan till skoldagen och att eleverna ges utbildning, tid och annat stöd för attutsedda respresentanter ska kunna arbeta demokratiskt.Det är kommunerna, varje skola och dess lokala styrelse som bör planeraför och genomföra de åtgärder som behövs för att nå målen. bördock uttala att de lokala styrelserna ska vara skyldiga att efterhöra elevernasåsikter innan beslut fattas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördjupat elevinflytande.
mot · GJ02Ub28 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. Regeringens förslag om ändringar i regler för antagning tillhögre utbildning innebär en förbättring på flera punkterjämfört med nuvarande antagningsförfarande. Miljöpartietvill dock ej gå så långt i centralisering av antagningen somregeringen och föreslår också modifieringar på några andrapunkter.1. Högskolereformen 1993 innebar en ökad möjlighet för enskilda hög-skolor att utveckla egna antagningsregler. Erfarenheterna visar svagheter idetta antagningssystem. Regeringen föreslår därför en återgång till centralaantagningsförfaranden. Lokalt anpassade antagningsregler/prov har emellertidså stora fördelar att de bör tillåtas i betydligt större utsträckning än vadregeringen föreslår. Vi förordar att lokala prov skall kunna utvecklas ochanvändas (enligt nu gällande principer) men att ges ett utökatansvar så att lokala prov och urvalskriterier måste godkännas av innan de tas i bruk.2. Att av kurspoängen skall vara godkända för allmänbehörighet kan accepteras under förutsättning att kompletteringar (inklusivebetygshöjning) efter avslutade gymnasiestudier också tillgodoräknas fullt ut.3. Med hänsyn till att gymnasiebetygen är relativt dåliga prediktorer vadgäller studie och yrkesframgång så bör en höjning av den kvot som tas in viahögskoleprovet övervägas. Högskoleprovet skall dock genomföras på ettsådant sätt att det inte ensidigt gynnar snabbhet eller direkt missgynnar t.ex.sökande med litet långsammare lästakt. Speciell hänsyn skall därför tas tillsökande med specifika läs-och skrivsvårigheter eller ovana vid svenskaspråket.4. Vad gäller tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet så föreslår regering-en att sökande med erfarenhet eller mer får tillgodoräkna sig 0,5poäng. Vi föreslår att denna poängräkning skall gälla gradvis med 0,1 poängper år upp till maximala 0,5 poäng.5. Invandrare med påbörjad men icke avslutad akademisk utbildning i sitthemland bör beredas speciella möjligheter att ansluta sig till utbildningar ochkurser så att de snabbt kan fullfölja sina studier. På samma sätt skallinvandrare med avslutad utbildning från sitt hemland beredas tillträde tillsvensk utbildning för att komplettera sin utbildning för svenska förhållanden.Högskoleverket bör få i uppdrag att utarbeta speciella antagningsregler fördessa grupper. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentraliserat antagningsförfarande underHögskoleverkets ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om meriteringsvärde av kompletterade betyg samtanvändning av högskoleprovet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet vidantagning till högre utbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda regler för att underlätta för invandrareatt fullfölja i hemlandet påbörjade studier vid svensk högskola samt föratt underlätta för dem som har yrkesutbildning utanför att fåmöjligheter till anpassning av denna till svenska förhållanden.
mot · GJ02Ub30 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. Det allt tuffare klimatet på arbetsmarknaden och de allt högrekraven på högre utbildning är ett faktum . Därför är detsärskilt viktigt att handikappade elever får större möjligheterän att kunna läsa på högskola och universitet.När arbetslösheten är stor finns det flera grupper som har detsärskilt besvärligt att ta sig in på eller behålla sin plats påarbetsmarknaden. Människor med funktionshinder är ensådan grupp.Det ställs också högre krav på individen . Då är det extra viktigt ges reella möjligheter att få en bra grund att stå på, en god utbildning,för att kunna göra sig gällande på arbetsmarknaden.Regeringen har till viss del uppmärksammat detta i sin proposition där mansäger att funktionshindrade kan ha svårt att hävda sig i den reguljäraurvalsprocessen och att högskolorna ges utrymme för en friare bedömning ide fall som berörs. Det behövs dock klarare direktiv på det området för attverkligen tillförsäkra de funktionshindrade rättssäkerhet på området. Man kanannars riskera att det kommer att se väldigt olika ut på olika ställen i landet.Propositionen tar upp försöksverksamhet för dyslektiker och synskadadesom kommer att starta, vilket är mycket bra. Men det finns många människormed fler typer av funktionshinder som hindras från möjlighetentill att göra högskoleprovet. De behöver därför särskilda hjälpmedel ochvillkor, t.ex. för att genomföra provet.Det är säkert möjligt att utveckla genomförandet av provet på olika sätt föratt passa även olika typer av fysiska funktionshinder utan att för den skullsänka kraven på kunskaper. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om funktionshindrades möjligheter till högreutbildning.
mot · GJ02Ub31 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning Motionen: Meritvärdering av värnpliktstjänstgöring ochutbildning till värnpliktig officer och reservofficer.Antalet ungdomar som gör värnplikt har minskat och andelenväntas minska än mer p.g.a. reducerad krigsorganisation. Dettainnebär att de som fullgör värnplikt och olika varianter av befälsutbildningkommer i ett sämre konkurrensläge både ekonomiskt och när det gällerarbetslivserfarenhet, jämfört med dem som ej gör värnplikt.I propositionen föreslår regeringen att arbetslivserfarenhet skall tillmätasmeritvärde för tillträde till högre utbildning. Denna möjlighet är såledesmindre för dem som uttas till militärtjänst. För att i någon mån minska dennaorättvisa bör fullgjord värnplikt ge ett meritvärde som motsvarararbetslivserfarenhet. Befälsutbildning bör betraktas som ytterligare en meritalldenstund de s.k. KB-uttagna gör 15 månaders tjänst och reservofficerarnadärutöver på officershögskola (OHS), totalt ca . Dettaextra år på OHS motsvarar tidsmässigt ca 40 poäng och bör således fåtillgodoräknas. Man läser ämnen som samhällskunskap, engelska, ledarskapoch psykologi förutom de rent militära ämnena. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fullgjord värnplikt bör ges meritvärdemotsvarande arbetslivserfarenhet för tillträde till högre utbildning.
mot · GJ02Jo20 · 1996-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:174 Producentansvar för uttjänta bilar, m.m. Regeringen föreslår i rubricerad proposition riktlinjer för hurett producentansvar för uttjänta bilar skall fungera i Sverige.Producenterna skall ta hand om dessa bilar på ett miljöriktigtsätt och återvinna och återanvända materialet som ingår ibilarna. På detta sätt kan avfallsmängden minimeras ochskrotning av bilar och behovet av nytt material kan därmedminskas. Den föreslagna ordningen skall direkt eller indirektstyra tillverkarna av bilar att konstruera bilar som äranpassade för en hög grad av återvinning.Kristdemokraterna kan instämma i regeringens förslag i princip och menaratt detta är rätt väg att gå för att vi ska kunna hantera de problem somuppstår när en bil har tjänat ut. Även om uppskattningsvis av bilensmiljöpåverkan uppkommer den rullar så får vi inte bortse frånsluthanteringen av bilarna. De miljöproblem som är förknippade medbilismen i form av koldioxidutsläpp etc får lösas i särskild ordning.På en punkt menar att regeringen dock går åt helt felhåll. Det gäller skrotningspremien. Man konstaterar att den differentieradepremie som finns inte har lyckats särskilt väl när det gäller att lockabortde äldsta, och smutsigaste, bilarna ur fordonsflottan. Men rätt strategi är inteatt därmed sänka premien utan tvärtom att höja den. Skrotningspremienmåste hamna på en nivå så att den verkligen fungerar som ett sätt att få bortde äldsta bilarna. Vårt förslag till ny nivå på skrotningspremien är 5 000kronor. Den ökade kostnad som uppstår kan med fördel finansieras medhjälp av de pengar som kommer in på den föreslagna koldioxidskatte-ökningen på bensin i enlighet med förslag.Sammanlagt torde det röra sig om en i sammanhanget begränsad summa,men den skulle ha god träffsäkerhet och utgöra ett kraftfullt incitament förbilägare till äldre modeller att snabbt plocka bort dessa fordon ur trafikvilketskulle innebära stora miljövinster. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skrotningspremie.
mot · GJ02Ju27 · 1996-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:178 Sekretess och polisregister InledningHos Säkerhetspolisen finns handlingar som är av storbetydelse för kunskapen om vårt historiska arv. Allmänhetenhar ett berättigat intresse av insyn i många av dessahandlingar. För uppgifter som tillförts polisregistret gällersekretess enligt 17 kap 7 § sekretesslagen. Sekretessen ärabsolut och regeringen får inte medge dispens frånsekretessen.Propositionens förslagDet föreslås i propositionen att regeringen skall få, när det ärpåkallat av synnerliga skäl, för ett särskilt fall förordna omundantag från sekretess för uppgifter i ett polisregister somförs av Säkerhetspolisen.Kravet att det måste föreligga synnerliga skäl för att regeringen skall harätt att bevilja dispens fanns inte med i promemorieförslaget och har lagts tillpå förslag av Säkerhetspolisen. Jag anser att det förhållandet att det ärregeringen som gör prövningen i sig är en tillräckligt betryggande garanti föratt dispensbesluten fattas med tillräcklig omsorg om berättigadesäkerhetsintressen. Det finns därför inget behov av att begränsa regeringenshandlingsutrymme på det sätt som Säkerhetspolisen föreslagit. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att lagen om polisregister 9 a § skall haföljande lydelse: Regeringen får för ett särskilt fall förordna omundantag för sekretess för uppgifter i ett polisregister som förs avSäkerhetspolisen. Ett sådant förordnande får förenas med villkor attförbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidareeller att utnyttja den skall ställas upp vid utlämnande av uppgiften.
mot · GJ02K36 · 1996-04-30 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RFK6 förvaltningskontors förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 Förvaltningskontoret föreslår att förvärvarfastigheten 2 för ombyggnad till lägenheter till enberäknad kostnad om . Till detta skallläggas räntekostnad under ombyggnaden och kostnad förevakuering av nuvarande åtta hyresgäster. Det totala prisetkan därför förväntas bli väsentligt högre. Redan detberäknade priset om ger, även medhänsyn till att ett antal kommersiella lokaler ingår ifastigheten, en även för Stockholmsförhållanden högkostnad.Förvaltningskontoret utgår från att praktiskt taget alla ledamöter skall bo iegna lägenheter och att befintliga arbetsrum skall användas för en utökadadministration. Detta synsätt kan ifrågasättas.Den datorisering av arbetet som genomförts, möjligheten att på etteffektivt sätt arbeta på hemorten, framtida möjligheter till sammanträden pertelefon- och videokonferenser skapar andra förutsättningar och innebär attledamöternas behov av att vistas i kan komma att minska iframtiden. I ett sådant perspektiv är satsningen på detta mycket dyraboendealternativ tveksam.För övriga delar av statsförvaltningen lämnas detta år mycket kraftigabesparingsbeting och stora delar av det sociala trygghetssystemet harreducerats kraftigt. I ett sådant läge måste även visa återhållsamheti kravet på nya kraftiga kostnadsökningar, utökade administrativa funktioneroch större kanslilokaler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förvaltningskontors förslag till attförvärva fastigheten 2 för bostadsändamål i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GJ02K37 · 1996-04-30 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RFK6 förvaltningskontors förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I förslag 1995/96:RFK6 föreslår förvaltningsstyrelsen attriksdagen skall godkänna förvärv av fastigheten 2 iGamla stan till en köpeskilling av . Syftetmed det föreslagna förvärvet är att bygga om fastigheten till45 övernattningslägenheter för ledamöter.Vi är beredda att vitsorda behov av lämpliga övernatt-ningslägenheter i . Detta behov bör dock inte rimligeninnebära att alla ekonomiska hänsynstaganden åsidosätts.Även om det nu aktuella beslutet endast gäller uppförande av budgetmedelför förvärvet av fastigheten redovisas i ärendet totala kostnader om ca 80miljoner kronor för förvärv, ombyggnad och moms. Till detta beloppkommer emellertid också kostnaderna för evakuering av nuvarandehyresgäster, för inredning, för utrustning, för oförutsett samt för räntor underombyggnadstiden. Den totala utgiften kommer därmed att uppgå till långtöver per iordningställd övernattningslägenhet.Enligt vår mening är detta inte rimligt. Varken den omständigheten attfastigheten redan ägs av staten (genom ) eller den omständig-heten att fastigheten i ombyggt skick kommer att generera lokalhyresintäktertill förändrar bedömningen. Mot angiven bakgrund börförvaltningsstyrelsens förslag avvisas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förvaltningskontors förslag1995/96:RFK6.
mot · GJ02Sk30 · 1996-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:191 Mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar Propositionen innebär en särbehandling av mervärdesskattenpå entréavgifter till biografer jämfört med moms på kultur iövrigt, där en större proposition är planerad . Enligtuppgift beror denna tidigareläggning främst på önskemål frånbranschen som vill ha möjlighet att dra av ingåendemervärdesskatt på stora investeringar som för närvarandegenomförs.En tidigareläggning som bara omfattar biograferna har dock ocksånackdelar. Den gynnar integrerade företag av typ ochSandrews som bedriver både filmproduktion, distribution och biografverk-samhet och som härigenom kan dra av ingående moms i alla led. som bara bedriver filmproduktion eller distribution attmissgynnas. Förslaget är därför inte konkurrensneutralt. Med tanke på att enstörre proposition om moms på kultur planeras anser vi att det ärbättre att vänta till dess och då ta ställning till helheten. Propositionen bördärför avslås. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:191.