mot · GK02Jo240 · 1996-10-07 00:00:00 — Att lönsamhetsrelationerna mellan jordbrukets olikaproduktionsområden skulle komma att förändras vidSveriges inträde i EU var uppenbart för var och en somnärmare studerade EU:s gemensamma jordbrukspolitik ochgällande prisnivåer. Det för svenskt jordbruk viktigasteargumentet för ett framgångsrikt EU-medlemskap var att viskulle få konkurrera på samma ekonomiska villkor somandra EU-länder.Detta skulle ge vårt rationella jordbruk och vår livsmedelsproduktion godamöjligheter att också exportera kvalitetsprodukter till , och därmedskapa nya arbetstillfällen.Den vill uppenbarligen inte tillåta konkurrens på likaekonomiska villkor, utan väljer att pressa svenska jordbrukare ekonomiskt.Detta minskar sysselsättningen i näringen.Skillnad 1: 650miljöstödsmiljonerEfter den förra regeringens slutförhandling om svenskanslutning till den EU-gemensamma jordbrukspolitiken(CAP) och den avgift betalar till denna, ligger det nu650 miljoner kr och väntar på att skall rekvireradessa för miljönära projekt i det svenska odlingslandskapet.Så vitt känt finns det inget annat EU-land som inte tar emot sina pengar.Detta leder till att den svenska konkurrenssituationen pressas med 2 x 650miljoner kr jämfört med varje annat EU-land.Det krav EU ställer på är att vi skjuter till ett lika stort belopp uregen budget som det belopp vi erhåller, dvs. 650 miljoner kr.Nu bekräftas det tidigare hävdat: att en hemtagning avmiljöstödet skulle vara självfinansierande. Nya beräkningar visar att statenskulle få tillbaka dessa pengar i form av skatter och avgifter. somekonomin skulle stimuleras och 4.000-10.000 nya jobb skulle skapas inomområden med hög arbetslöshet. Pengarna kan användas till vallodling,naturbete, ekologiskt lantbruk och vård av odlingslandskapets åkerholmar ochstenmurar m.m.I budgetpropositionen har regeringen valt att ta hem endast 300 miljoner kr.Skillnad 2: skatter ochavgifterDen svenska bondens lönsamhet är starkt belastad medmycket höga produktionsmedelsskatter i jämförelse medhans kollegor ute i Europa.Produktionsmedelsskatterna omfattar: kväve, fosfor, växtskyddsmedel,diesel, eldningsolja samt el och belöper på /år. Skatternahöjer priserna på vallodling, spannmål, mjölkprodukter, nötkött, griskött,fjäderfä och ägg.Produktionsmedelsskatternas uppgift är oftast att styra mot en så litenanvändning som möjligt av miljöfarliga råvaror, men detta förtar ju inte detfaktum att svenska bönder med mycket stor sannolikhet får en ojämlikkonkurrenssituation med bönderna inom andra EU-länder med låg eller ingenavgift alls.Det finns starka motiv för att ställa mycket höga krav på ett miljömässigthållbart svenskt jordbruk med produktion av kvalitetslivsmedel, men detfinns inget skäl att svenska bönder skall ha en sämre konkurrenssituation änderas kollegor inom EU. Och särskilt inte i tider då varje arbetstillfälle ärvärdefullt att skapa i Sverige.Därför bör svenska bönders ekonomiska konkurrenssituation kartläggas irelation till bönder i varje annat EU-land, med syfte att förbättra situationenoch utveckla svenskt jordbruk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kartlägga svenska bönders konkurrenssituation irelation till övriga EU:s medlemsländer.