ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02So408 · 1996-10-07 00:00:00 — de gröna delar uppfattningen om attassistansreformen är en av de viktigaste reformer somgenomförts och vi kan inteacceptera en försämring för de handikappade.När de hårt kritiserade förändringarna i assistansreformen genomfördesvåren -96 försäkrades det från regeringspartiet att de handikappade inte skullefå en försämrad situation på grund av det besparingsförslag som antogs.Det visar sig nu att så inte är fallet. Från handikapphåll upplever man attdet sker förändringar som minskar möjligheterna till ett liv på samma villkorsom övriga medborgare. De handikappade upplever att försäkringskassornapå grund av sparbetinget märkbart håller på att försämra deras situation, ochde har redovisat ett stort antal fall som visar på klara försämringar för dehandikappade. Det kan vi inte acceptera.Det är ohållbart med ett system där två huvudmän av besparingsskäl för-söker puffa kostnader till varandra, som de handikappade kommer ikläm.I anser vi att ansvaret för personlig assistans ska läggas på enhuvudman och det huvudmannaskapet ska ligga på staten. Staten ska stå förden jämställdhet som måste finnas när det gäller personlig assistans. Enjämställdhet som kommunerna omöjligt kan leva upp till. Den hjälp och detstöd de assistansberoende behöver ska inte få påverkas av i vilken kommunde lever. Där behovet finns ska den assistansberoende har rätt till sinassistenti skola eller i daglig verksamhet.Eftersom ett löfte gavs att de handikappade inte skulle drabbas av bespa-ringarna anser vi att regeringen skyndsamt tillsätter en oberoende arbets-grupp som studerar följderna av förändringen i assistansreformen och därefterkommer med förslag till de åtgärder som behövs för att tillförsäkra deassistansberoende en mänsklig tillvaro.I ett läge där regeringen säger sig göra allt som står till buds för att skapanya arbetstillfällen är det svårt att förstå varför det i budgeten inte finnsutrymme för det antal assistenter som behövs för att ge de svårt handikappadeett så bra liv som möjligt.Utöver den budgetförstärkning regeringen föreslår när det gäller assistans-reformen, anser de gröna att reformen behöver ytterligare 100miljoner kronor för att ligga på en godtagbar nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör vara huvudman och ta hela ansvaret för denpersonliga assistansen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till assistans i skola och i daglig verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör tillsättas en oberoende arbetsgrupp som studerarföljderna av förändringen i assistansreformen och därefter kommer medförslag till de åtgärder som behövs för att tillförsäkra de assistansberoende enmänsklig tillvaro,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillföra assistansreformen ytterligaremedel.
mot · GK02So409 · 1996-10-07 00:00:00 — I syfte att uppnå en bättre kostnadskontroll och vissabesparingar beslutade om förändringari lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade och ilagen om assistansersättning, LSS och LASS.De grundläggande principerna för personlig assistans förändrades inte.I socialutskottets betänkande 1995/96:SoU15 framhålls att det är angelägetmed en aktiv uppföljning av reformen.Lagen trädde i kraft . Alarmerande rapporter från flerahandikapporganisationer beskriver hur enskilda människor med svårafunktionshinder förvägras och fråntas sin personliga assistent. Försäkrings-kassornas bedömning av "särskilda skäl" för assistans i skola och dagligverksamhet uppfattas som felaktiga och godtyckliga.Den tidigare gällande lagen gav utrymme för gränsdragningsproblem ochutvecklade skevheter i praxis. För att den nya lagens intentioner ska uppfyllasbör omgående en aktiv uppföljning ske av hur tillämpning och praxisutvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av hur assistansreformens tillämpning och praxisutvecklas.
mot · GK02So411 · 1996-10-07 00:00:00 — Utjämningsstöd för kommuner med funktionshindrade trädde lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) i kraft. I enlighetmed bestämmelserna i har en successiv överföring avhuvudmannaskapet för insatserna enligt denna lag skett frånlandsting till kommuner.Denna kommunalisering har i vissa fall lett till en snedfördelning avkostnaderna mellan kommunerna inom ett landsting. De kommuner som inomsin kommuns gränser hade det gamla institutionsboendet har fortfarande enbetydligt högre andel funktionshindrade. För att förhindra dennasnedfördelning har kommunerna getts möjlighet att lämna bidrag till varandraför att utjämna dessa kostnadsskillnader.Men dessa avtal är tidsbegränsade och de tar inte hänsyn till den inflyttningav funktionshindrade som sedan kan uppkomma. Exempelvis förekommer detatt funktionshindrade personer väljer att bosätta sig i en kommun därspecialistkompetens finns tillgänglig. Denna specialistkompetens finns oftapå de gamla institutionsorterna.Det kan också förekomma att en funktionshindrad persons hemkommunråder henne eller honom att flytta till en kommun med speciella resurser. Isamband med att personen i fråga bosätter sig i vårdkommunen övergårkostnadsansvaret för vårdinsatserna till vårdkommunen. Detta är inte rimligtoch medför stora ekonomiska påfrestningar för vårdkommunerna.De funktionshindrade och deras vårdverksamhet riskerar till följd av dettaatt hamna i strykklass. För att inte ekonomiskt tyngda vårdkommunerdrastiskt ska försämra vården av de funktionshindrade krävs ett nationelltutjämningssystem.Detta system skulle kunna infogas i det existerande nationella statsbidrags-och kostnadsutjämningssystemet. Regeringen bör därför ge den statligautredningen som handhar kostnadsutjämningen i uppdrag att undersökamöjligheterna att utöka kostnadsutjämningen med faktorer som utjämnardessa kostnadsskillnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt utjämningssystem för kostnadsskillnader mellankommuner då det gäller funktionshindrade.
mot · GK02So412 · 1996-10-07 00:00:00 — De äldre invandrarnaAndelen äldre ökar nu kraftigt bland invandrargrupperna.Detta faktum ställer nya krav på hur samhället tillfredsställerderas behov. Invandrargrupper bör uppmuntras att startaegen kooperativ åldringsvård. Det är viktigt att tillräckligtmed personal anställs inom åldringsvården som behärskar despråk som är de äldres modersmål. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera invandrare att starta egen kooperativ åldringsvård,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personal anställs inom åldringsvården som behärskar de språksom är de äldres modersmål.
mot · GK02So413 · 1996-10-07 00:00:00 — En nationell samordningskommitté för handikappfrågor En samlad och enig handikapprörelse har i en skrivelse tillSocialdepartementet tagit upp behovet av en nationellsamordningskommitté i handikappfrågor. Handikapprörelsenanser det nödvändigt med ett kontinuerligt samråd mellanhandikapporganisationer, myndigheter och politiker.Vidare anser en samlad handikapprörelse att de statliga myndigheterna saknar den helhetssyn på handikappområdet som ett samrådsorgan skullege förutsättningar för.Handikappombudsmannen () har enligt sin instruktion inte funktionenav ett samordningsorgan och saknar därför resurser till detta. HO bör ocksåvara mer inriktad på att stödja och hjälpa enskilda funktionshindrade, medansamordningskommittén ska ha en mer samordnande funktion.När en samlad handikapprörelse ger så starka signaler om missnöje och närbehovet kan tillgodoses med så små medel som det här är frågan om, anserVänsterpartiet att det är vår skyldighet som politiker att agera, varför viuppmanar regeringen att inrätta ett nationellt samordningsorgan förhandikappfrågor. Ett sådant krav återfinns också i FN:s standardregler.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen får i uppdrag att inrätta ennationell samordningskommitté. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till inrättandet av en nationellsamordningskommitté i handikappfrågor.
mot · GK02So414 · 1996-10-07 00:00:00 — svarar anhöriga för uppemot två tredjedelar aväldreomsorgen, i regel oavlönat. 80-åringar, ofta kvinnor,sköter jämnåriga - inte sällan med otillräcklig hjälp frånsamhället. Många anhörigvårdare får aldrig sova ostört en helnatt. Många gamla vill stanna kvar i hemmet och de flestavill att främst deras närmaste ska ta hand om dem. Samhället har dock ansvar för att ge anhörigvårdarebättre villkor och stöd än vad fallet är för närvarande.Sjukvårdspolitiken bör i ökad utsträckning behandla frågorna omsituationen för anhöriga till de svårt och långvarigt sjuka. Anhöriga och andranärstående har länge varit en försummad grupp. Samhället har ofta lastat överett orimligt ansvar på de anhöriga. Åtgärderna för att stödja de anhöriga bördärför intensifieras.Frågan om anhörigstöd har lyfts fram i debatten om äldrevård.I huvudbetänkande SOU 1994:139 "Nysocialtjänstlag" behandlas i kapitel 15 frågan om stöd till anhöriga.I det lagförslag som för fram finns frågan om stödtill anhöriga också angivet i 1 kap 3 §, där mål, ansvar och uppgifter försocialtjänsten redovisas. För övriga delar i denna paragraf, exempelvisfärdtjänst och hemtjänst, finns det därefter en utvecklande lagstiftning underkap 5, "Insatser på individnivå". Motsvarande lagförslag under kap 5 saknasvad gäller stöd till anhöriga. Detta är inte acceptabelt. Det är angeläget attdennya socialtjänstlagens kapitel 5 kompletteras med en paragraf med följandeinnehåll:"-skall tillhandahålla insatser i form av stöd och avlastningför enskilda och familjer med ansvar för vård och omsorg av nära anhörigeller närstående. "Eftersom anhöriga och närstående svarar för merparten av omsorgs-insatserna till äldre och till personer med olika slag av funktionshinder är detviktigt att lyfta fram detta på olika sätt. Förslaget till lagtext ovan är ettförtydligande och en markering av kommunens ansvar att tillhandahålla ochaktivt erbjuda insatser i form av stöd och avlastning i olika former förenskilda och familjer. Denna markering är av stor betydelse för att lyfta uppanhörigstödet och tydliggöra att det ingår bland grundläggandestödformer.Detsamma bör gäller övriga frivilliga insatser. Till skillnad från vad somgäller i många andra länder har vi i inte tillräckligt uppmärksammatden resurs som frivilliga kan utgöra. Frivilliga ersätter inte sjukvårdspersona-len, men de kompletterar vården på ett mycket värdefullt sätt. Insatsernabidrar starkt till att förbättra livskvaliteten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anhörigstöd och stöd i form av frivilliga insatser skall beaktasisamband med utformandet av den nya socialtjänstlagen.
mot · GK02So416 · 1996-10-07 00:00:00 — Handikappade och utvecklingsstörda kan utsättas förkränkande behandlingar i samband med t.ex.restaurangbesök utan att kunna hävda sin rätt.Inledningsvis bör det nämnas att det synes mycket rimligt att i lagjämställa de handikappades situation med diskriminering av kön, hudfärgeller etnisk tillhörighet.Under de senaste åren har förslag lämnats på förändringar, och i 1989 årshandikapputredning lämnades förslag till åtgärder samt visades på behov avregleringar på området.Det torde vara känt att handikapprörelsen står bakom dessa krav.I andra länder har det antagits lagförslag på området till gagn för dehandikappade och utvecklingsstörda.Olika grupper i samhället har krävt att bli likaberättigade med andragrupper vad avser rätten till rösträtt, utbildning, arbete, äktenskap osv.Det handlar om mångårig kvinnokamp för t.ex. rösträtten, till förinvandrarens rätt till hemspråkslära eller homosexuellas tillgodosedda kravpå äktenskapsliknande relation.Detta har 1900-talets lagstiftare klarat av. Däremot finns det grupper sominte bara moraliskt utan även etiskt diskrimineras, som ibland mer ellermindre aktivt utsätts för diskriminering.En diskriminering som utgörs av en i grund och bottenoförstående behandling, rädsla och fördomar för det okända och främmande.Det är inte ovanligt att näringsidkare nekar tillträde för personer medolika slag av funktionshinder.De kan göra detta med vetskapen att de inte riskerar någon form avåläggande, böter eller annan påföljd.Det finns goda exempel också, ett sådant var ett TV-inslag där restaurang-ägaren hade menyn i form av punktskrift för de gäster som så önskade.Allmänna utrymmen inkluderar vitt skilda verksamheter som har medhandel, försäljning, transporter och kommunikationer att göra.Allmänna utrymmen kan t.ex. vara restauranger, hotell, biografer, teatrar,affärer, advokatkontor, föreläsningssalar m.m.För ett samhälle som vårt är det mycket rimligt med den människosynen attalla skall behandlas lika. Det kan inte bara vara vid in- och utgång av livet viskall vara lika.För att ytterligare belysa sakfrågan kan det också övervägas att tillsätta enutredning med syftet att förelägga lagförslag på området. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om diskriminering av funktionshindrade.
mot · GK02So418 · 1996-10-07 00:00:00 — Hjälpmedelsverksamheten för funktionshindrade i Sverigehar under utvecklats på ett sådant sättatt den anses vara en av de bästa i världen.Nuvarande försörjningssystem har erfarenhet och rutiner med högkompetens. Innovationer och utveckling av hjälpmedel i landet har medstatligt stöd givit resultat. Ett resultat som visar att av dehjälpmedel som förskrivs produceras i . Motsvarande siffra i Norgeär . Den enskilde kan i nuvarande system känna säkerhet och trygghetsåväl när det gäller tillgänglighet som val, utprovning och anpassning avhjälpmedel.I förslag går vissa delar emot behovsprincipen ochdet behovsrelaterade förhållningssättet. Istället för att fördjupa en sådandiskussion föreslås hjälpmedelssortimentet delas i två grupper. Deavancerade hjälpmedlen och de så kallade enkla hjälpmedlen.Ansvaret för tillgänglighet och förskrivning av "enkla" hjälpmedel lyftsbort från sjukvårdshuvudmännen. Den enskilde ska själv köpa sina egnahjälpmedel där de kan tänkas finnas tillgängliga. Ansvaret förmarknadsföring av hjälpmedlen till potentiella köpare läggs påproducenterna. Här kan uppstå uppenbara problem för den enskilde.Sortimentet av "enkla" hjälpmedel som föreslås ansvarsmässigt lyftas bortskall avgöras i en dialog mellan landsting och respektive kommuner. Härkan uppstå samma förfaringssätt som vid Ädelreformens genomförande: attett landsting kan bli tvunget att sluta överenskommelser med varje enskildkommun inom länet. Ett oacceptabelt förfaringssätt med hänsyn till personermed funktionsnedsättningar där hjälpmedel utgör en viktig del för att leva ettbra och värdigt liv.Den kompetens och erfarenhet som finns får inte försvinna. Den skallfinnas till för att handikappade skall känna trygghet, lugn och ro irehabilitering och de val och utprovningar av hjälpmedel som där ingår.Hjälpmedel är, där behoven styr, lika viktiga oavsett om de tillhör gruppenavancerade eller enkla hjälpmedel. Behovsprincipen måste bevaras.Tillhandahållandet av alla hjälpmedel, där de medicinska ochfunktionsmässiga behoven avgör, skall även i fortsättningen vara ett anvarenligt HSL. Fortsatt utveckling och forskning, även av de "enkla"hjälpmedlen skall stimuleras.Tillgången på även "enkla" hjälpmedel gör att funktionshindrade klararmer av den dagliga omsorgen själv. Därvid minskas kostnader för vård ochhemtjänst. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedel för funktionshindrade.
mot · GK02So419 · 1996-10-07 00:00:00 — Bemötande av funktionshindrade m.m. Människor med funktionsnedsättningar börjar allt starkare attge uttryck för irritation över de negativa attityder de möterhos företrädare för samhällsmaskineriet. Många uppfattar attde inte blir tagna på allvar, att andra "vet bättre" vad debehöver, att de utsätts för onödigt närgångna frågor isamband med skilda bedömningar, att de helt enkelt inteuppfattas som vuxna, självständiga individer.Funktionshindrade blir helt enkelt utsatta för diskriminering iovan beskrivna situationer.Vi har i arbetat för attitydförändringar rentgenerellt gentemot funktionshindrade, invandrare, kvinnor osv. Resultatetmåste ses som ganska bra om vi ser till svensken i allmänhet. Men vi kan intenöja oss med ett "ganska bra" resultat när det handlar om förhållningssättbland våra offentliganställda. Där måste ribban sättas mycket högre.Nu är tiden mogen för att vi politiker tar tag i dessa frågeställningar. Vi harredan påbörjat det när det gäller de äldre i . Ävenbemötandet av människor med funktionshinder bör enligt Vänsterpartietsuppfattning utredas. För att ge verklig tyngd åt uppdraget menar vi också atthandikapprörelsen skall inlemmas på ett mycket konkret och kraftfullt sätt idenna utredning med tanke på utredningens orsak och syfte. Kanske ettlämpligt tillfälle att pröva nya former för de statliga utredningarna?Vänsterpartiet vill därför att också yngre funktionshindrades upplevelser avattityder och bemötande tas in som en separat del i Bemötandeutredningensarbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att som handlar om funktionshindrades bemötande i denoffentliga sektorn enligt vad i motionen anförts om förmynderi ochdiskriminering.
mot · GK02So420 · 1996-10-07 00:00:00 — För enskildapensionärer har den ekonomiska standarden minskat med igenomsnitt som följdav främst höjda skatter och reducerad höjning avbasbeloppet. De sammantagna direkta effekterna av dessaförändringar är något lindrigare för ålderspensionärer än förden övriga befolkningen och lindrigare för pensionärer medenbart grundpension än för ATP-pensionärer. Denlångsiktiga förbättringen för pensionärsgruppen beror på attallt fler som går i pension har full ATP. Däremot haravgiftshöjningar inneburit en sämre ekonomisk situation,främst för pensionärer med låg inkomst.I den ekonomiska situation som råder i har alla fått kännas vidnedskärningarna. utgångspunkt har varit att de somhar de snävaste ekonomiska ramarna skall drabbas minst. Därför har vi bl.a.kompenserat förändringarna i folkpensionen med höjning av pensionstill-skottet.Förändringarna i änkepensionerna innebär en inkomstprövning av folkpen-sionen, vilket gör att de med låg eller ingen egen inkomst inte berörs. ATP-delen påverkas ej. accepterar denna, eftersom den utgår från attde med lägst inkomst skyddas.Det finns en bred politisk överenskommelse om ett nytt pensionssystem.Det nya ålderspensionssystemet innebär, att man sammanför folkpension,pensionstillskott och ATP till en gemensam ålderspension med en höggrundpension, liknande grundtrygghetsmodell. Det är viktigt,att trygghetssystemen bygger på stabila spelregler. För pensionssystemet somär det mest omfattande av alla, är det mycket viktigt med stabilitet.Centerpartiet anser att pensionsreformen måste fullföljas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinska insatser inom äldreomsorgen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensfrågor för äldrevårdens personal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemservicecheck för äldre,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mångfald och valfrihet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att bo tillsammans,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att flytta,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigvården,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligverksamheten,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede.
mot · GK02So427 · 1996-10-07 00:00:00 — Lag mot diskriminering av funktionshindrade Trots att vi i enats om en handikappolitik som i ordär mycket radikal och framåtsyftande utsätts personer medfunktionshinder för diskriminering och i mångaolika sammanhang.Inrotade hinder om funktionshindrades utanförskap gör att vi har tillåtitdiskrimineringen att fortgå år efter år.Vi tror inte att det räcker med att fortsätta att tala om att det krävsattitydförändringar bland oss icke funktionshindrade. Samhällsklimatet blirallt tuffare i besparingstider. När välfärden kollapsar är det stor risk attcynismen tar över. Därför är det nu dags för en lagstiftning till skydd för defunktionshindrade.Detta är den mest centrala frågan att ta itu med för att ge trovärdighet åt enhandikappolitik som syftar till jämlikhet och full delaktighet.Vänsterpartiet vill därför ånyo aktualisera att regeringen bör före-lägga förslag till förändringar som skall förhindra diskrimineringav funktionshindrade.Det har gått en enig parlamentarisk kommitté () föreslog en lag mot diskriminering av funktionshindrade.En diskrimineringslag skall gälla samfärdsel, ekonomi, arbete, tillgång tillvaror och tjänster, till ny teknik och teknikutveckling, bostäder, offentligamiljöer och deltagande i arvoderad verksamhet så som ideella eller fritids-politiska uppdrag.Samhället måste bilda en front mot diskriminering av funktionshindrade. IFN:s standardregel 15 sägs:All diskriminering av människor med funktionshinder måste undanröjas.Lagstiftning bör innehålla regler om sanktioner mot kränkningar av principenom ickediskriminering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en lag mot diskriminering avfunktionshindrade enligt vad i motionen anförts om att lagen skall innehållasanktioner mot kränkning av principen om ickediskriminering.
mot · GK02So428 · 1996-10-07 00:00:00 — "har rätt att inom varje stats gränser fritt förflytta sigoch välja sin vistelseort. "Så lyder 13:e artikeln i förklaring om de mänskligarättigheterna såsom en gemensam riktlinje för alla folk och nationer.Med stor förvåning har vi tagit del av senare tids skriverier om en 82-årigkvinna som nekats att flytta från till serviceboende i ,där hennes son bor.Vi har tidigare hört talas om ett äldre par där kommunen vägrade mannenplats på det vårdhem där hans hustru vårdades, enligt uppgift för att de flyttatfrån en annan kommun.Den kommunala självstyrelsen är av hävd en av grundpelarna i det svenskasamhället. Men så här får det ju inte gå till. Klarar inte kommunerna attsinsemellan samarbeta så att även människor med behov av omsorg ska fåflytta mellan kommunerna, så är det för en ny lagstiftning.FN:s deklaration om mänskliga rättigheter gäller alla. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning för att ge äldre människor rätt att välja vistelseort.