mot · GK02N255 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningIngen uppgift i svensk politik kan varaviktigare än att avvärja hotet om en bestående arbetslöshet.Vi liberaler är övertygade om att detta går att klara men att det kräver enradikalt annorlunda politik än den som förs av regeringen i samarbetemed . Varje försök att rå på arbetslösheten måste utgå ifrån detfaktum att den helt övervägande delen av de nya jobben skall komma i detprivata näringslivet. Detta kräver en strategi för jobb genom företagande.Vi vill visa att det finns ett alternativ till dagens politik. Det finns ettalternativ där företagandet står i centrum, där företagaren är hjälte och därpolitiken konsekvent utformas för att nå målet om en halvering av den totalaarbetslösheten till sekelskiftet.Vår politik bygger på övertygelsen att det råder ingen brist påarbetsuppgifter i . Det råder heller ingen brist på kreativa människorsom kan tänka sig att bli arbetsgivare. Däremot har det under flera decennierrests hinder för företagande. I tron att näringslivet är en självgående maskinsom lydigt producerar välstånd har Socialdemokraterna lagt börda efterbörda på de människor som dristat sig till att vilja starta och driva företag.Arbetslösheten kan vi bara bekämpa genom att göra tvärt om. är det dagsatt på punkt efter punkt undanröja de hinder som har rests. är fullt avmänniskor med idéer och drömmar som kan leda till nya och växandeföretag. Vår uppgift är att ge dem bästa tänkbara förutsättningar. Det ärföretagare - inte politiker - som skapar nya jobb.I denna motion presenterar vi våra förslag för vad som genast borde görasför att underlätta jobb genom företagande och vi skissar på den väg framåtsom ska ge världens bästa företagarklimat. Vi går också igenomregeringens politik sedan maktskiftet. Vi visar att det varit två förlorade årför företagandet och att det lilla som görs kan vi göra bättre.Så skapas nya jobbLänge var "Landet annorlunda".Hos oss var massarbetslöshet något som hörde till. Tron att detsom har kallats den svenska modellen skulle skydda oss från de problem somandra länder länge brottats med har varit stark.Vi vet nu att det var fel.Bara rusade den svenska arbetslösheten upp på de nivåer därmånga andra länder i länge legat. Vi är nu ett bland andra europeiskaländer med arbetslöshetstal en bit . Men även om kollapsengick fort låg orsakerna långt tillbaka i tiden. Den svenska modellen var under70- och 80-talen ingen hållbar modell. Den inflations- och devalverings-politik som ägnade sig åt bidrog visserligen till att vi lyckades skjutaproblemen framför oss men den gjorde också att när krisen väl kom blev denosedvanligt dramatisk.Det finns lyckligtvis en relativt bred politisk enighet om att den gamlavägen inte var någon framkomlig väg. Till och med regeringen tar idagavstånd från den politik som Socialdemokraterna varintimt förknippad med. Det är bara som tror att höginflation, budgetunderskott, offentlig expansion och devalveringar lederframåt. Övriga partier står i alla fall bakom de kriterier för en sundekonomisk politik som bland annat lagts fast i konvergenskriterierna införEMU.När det gäller framtiden är dock oenigheten om vilken väg som är denbästa avsevärt större. Här har framför allt gjort sig till tolk förden opinion som driver tesen att arbetslösheten är oundviklig och harkommit för att stanna. Eftersom det som har hänt i har sinmotsvarighet i andra delar av kan man lätt förledas att tro att detligger något ödesbundet i denna dystra utveckling. Konsekvensen av ensådan syn brukar bli olika varianter på temat att vi måste dela påarbetslösheten. Arbetstidsförkortning är den vanligaste patentmedicinen.Denna ödesbundna syn på arbetslösheten är en förödande vanföreställning.Men det är inte underligt att den uppstår. Kriser har gett näringåtutvecklingspessimism. Liberaler har ständigt fått kämpa mot tanken attsamhällsutvecklingen styrs av förutbestämda lagar som inte är åtkomliga förmänniskors handlingar.Den tanken har alltid varit både felaktig och skadlig. Så även idag.Vi har fortfarande chansen att undvika en långvarig beståendemassarbetslöshet. Ännu har inte långtidsarbetslösheten blivit en accepteradkultur. Även om det finns varnande tecken. Det är i dagens läge som detvärsta som kan hända är om vi ger upp och erkänner oss besegrade. Det finnsfortfarande tid att hitta en väg ut ur arbetslösheten. Men håller påatt rinna ut. kommer sannolikt att bli avgörande för vilketSverige vi får för en mycket lång tid framöver.Kampen mot arbetslösheten måste vara en kamp för de människor ochprocesser som skapar de nya jobben. Det kan låta självklart. Men alltför oftahandlar svensk debatt om att rädda jobb i stället för att skapa jobb. Alltförofta framställs arbetsmarknadsministern och AMS-chefen som huvud-personerna i kampen mot arbetslösheten. Det är de inte - och har aldrig varit.Vad behöver det är en i väsentliga avseenden ny ekonomiskkultur: Hundratusentals enskilda människor i vårt land ska känna att det ärmödan värt att starta ett nytt eget företag eller expandera ett småföretag somredan finns. Ingen politiker kan veta vilka dessa människor är, vilka uppslagde kan ha och vilka affärsidéer som kommer att visa sig bärkraftiga. Detpolitiker kan göra är främst två saker: att undanröja hinder och att ge signaler- i stort och smått - om ett nytt företagarklimat i vårt land.Detta är det bärande inslaget i vår politik mot arbetslösheten.En vattendelare i detta sammanhang gäller synen på företagarna -människorna bakom företagen. När vi liberaler diskuterar företagandetsskattevillkor ser vi inte spekulanter och klippare. Vi ser människor av köttoch blod som gör en samhällsnyttig insats och - om de får rätt uppmuntran -kan skapa jobb och välstånd. För Socialdemokraterna är det annorlunda. Denpolitik som förs visar att de ser företaget men inte människan bakom ochallra helst tycks de vilja ha rika företag men fattiga företagare. Då blir detheller inga jobb.Skall vi klara jobben måste vi våga se företagarna som personer och förståderas problem, drömmar och drivkrafter.Detta handlar självfallet om att stimulera innovatörer och entreprenörer.Men det är minst lika viktigt att skapa en annan förståelse för och inlevelse ide redan verksamma småföretagarnas situation. När politiken utformas måsteman ta hänsyn inte bara till företaget utan också till hur det som skerpåverkar människan bakom verksamheten.Det ligger dess värre nära till hands för politiker att se företagarna sominstrument: "Vi vill ha jobb, se till att ni skapar dem." Den företagarkultur viliberaler vill medverka till ser annorlunda ut. Där är även levebröds-företagandet - att driva en liten verksamhet utan planer eller önskan attexpandera - accepterat, uppskattat och utbrett.Vi tror nämligen att det bara är i ett sådant, positivt och uppskattande,samhällsklimat som tillräckligt många vågar ta steget, som tillräckligt mångafår egna förebilder, som tillräckligt många kommer in i sådana socialanätverk som vi vet har betydelse för "gnosjöandan". Möjligheterna är stora -inte minst bland invandrare, bland kvinnor och bland ungdomar. Menvillkoren måste bli annorlunda och bättre.Ett företagsklimat ivärldsklassEn i ett företagsklimat där man vågar investera isina drömmar och satsa framåt är en stabil omgivning. Attkunna räkna med att spelreglerna inte förändras från dag tilldag är nödvändigt för den som ska bygga upp en långsiktigverksamhet. Detta gäller såväl skatter och regler som räntor,växelkurser och priser.Vår ekonomiska politik handlar om att säkra en både stabil ochekonomiskt fördelaktig utveckling. Genom en strikt budgetpolitik kan vi fåordning på statens finanser. Detta är en nödvändig utgångspunkt för enekonomi som inte vill drabbas av kapitalmarknadernas nervositet så fort dethänder något med den mexikanska peson eller italienska liren. Sundastatsfinanser är dessutom tillsammans med ett stabilt penningvärde nyckelntill låga räntor. Även om det tar tid går det att återfå det förtroende somårtionden av inflation har förskingrat.En stabil valuta är också viktigt för alla de företag - i synnerhet små - somhandlar med utlandet. Internationella tillväxtperioder karaktäriseras ofta justav små valutarörelser. Genom förutsebara ekonomiska relationer stimulerashandel och internationella kontakter. Projektet att införa en gemensameuropeisk valuta skulle betyda mycket för alla de företag som serplötsliga och stora valutarörelser som ett hinder för export.Tillsammans med stabila spelregler är det givetvis också viktigt med godaekonomiska incitament. Även om många inte främst startar eget förpengarnas skull måste det finnas möjligheter att också tjäna på sittföretagande. Skall man våga ta chanser och investera sina mödosamtihopsparade slantar är det bra om det finns något att vinna. Vill vi haväxande och starka företag måste de dessutom givetvis få gå med godavinster.Folkpartiets politik innehåller en rad strategiska skattesänkningar förföretagandet. Och till skillnad från regeringen ser vi gärna att människor somskapar arbete åt andra också får rejält betalt själva. Det skall löna sig attarbeta.Ett bra företagsklimat handlar dock inte bara om att underlätta förföretagen och att stryka dem medhårs. Framgångsrikt företagande växersällan fram ur en dåsig och kravlös tillvaro. Det är när man ständigt utmanasoch tvingas till nytänkande som de nya och revolutionerande framstegengörs. Det är något av en paradox att kortsiktiga förändringar som på papperetstärker ett företags konkurrenskraft i själva verket kan riskera att ta bort detomvandlingstryck som leder till den förnyelse som är själva grunden för enverklig och långsiktig styrka.Ett skräckexempel är de svenska stordevalveringarna . Företagen kunde räkna med stora vinster tack vare den svaga valutan,men när lågkonjunkturen kom hade de inte hängt med i utvecklingen ochfick betala ett högt pris. För att vi skall kunna upprätthålla en hög och stabiltillväxt gäller det att vi värnar om ett företagsklimat som hela tidenstimulerar till nytänkande. En hård inhemsk konkurrens är en nyckelfaktor iett sådant klimat. Detta utvecklas ytterligare i vår konkurrensmotion.Kanske är dock det största hindret för en våg av nyföretagande i Sverigevarken höga räntor, krångliga regler eller tunga skatter. Det gäller också attförändra vår inlärda syn på företagande.En ny företagarkulturDet måste bli ett naturligt val att starta företag. Så kan mankanske sammanfatta det som utgör målet för en svenskkulturrevolution. Vi är ett folk av löntagare. För väldigtmånga är företagande något ganska främmande och okänt.För arbetarrörelsen har denna bild varit en viktig grund fördess maktposition. Genom att spela på motsättningen mellanarbete och kapital har man framställt rollen som anställd somdet normala och företagaren som något främmande. Känslanav att det är så finns nog fortfarande hos många svenskar.Problemet är att måste många löntagare bli företagare. Skall vi klarasysselsättningen måste en betydande del av de som är arbetslösa anställasig själva - och gärna några till. Företagarrollen borde vara lika naturlig somlöntagarrollen.För att föra människor närmare företagarrollen är det viktigt att vi till attbörja med integrerar företagandet mer i utbildningen. Företagarkunskap pågymnasiet och entreprenörskurser på högskolor och universitet borde vara ennaturlig utveckling.Ju mer vi kan komma i kontakt med företagande och även få egnaförebilder desto närmre kommer vi stadiet där vi själva kan föreställa oss attvi ska bli företagare.Att det finns stora skillnader i företagarkultur blir väldigt uppenbart när vistuderar varför en del områden präglas av småföretagande och andra inte.Det finns ofta inga speciella skillnader i företagandets ekonomiska villkoroch liknande utan det som gör skillnad är den inlärda synen på företagande.Där det har blivit ett naturligt och vanligt förekommande alternativ därfortsätter nya generationer på den inslagna vägen.Att förändra vår bild av oss själva och våra möjligheter är med störstasäkerhet minst lika viktigt som skatteregler och annat mer handfast. Vår egenbild av våra begränsningar utgör en av de allra starkaste tillbakahållandekrafterna för den explosion av företagande som så väl behöver. Tackoch lov behöver vi inte lita till regeringen för att råda bot på det problemet.Att tänka i nya banor kan ingen göra åt oss.Två förlorade år1991 tillträdde en borgerlig fyrpartiregering. En av de allraviktigaste uppgifterna var att bryta den uppgång iarbetslösheten som var i full fart. Vid tillträdet försvann1000 jobb . Bland åtgärderna fanns nya och bättrevillkor för företagande. Regler förenklades, skatter sänktes,tillgången på riskvilligt kapital förbättrades, konkurrensenskärptes och marknader avreagerades. När regeringen avgicktillkom 1000 jobb varje vecka.Den socialdemokratiska regering som kom till makten hade lovat attinnan utgången av 1995 ha pressat tillbaka arbetslösheten till 5 procent.Medlet för att lyckas med detta tycktes vara en massiv återställaroffensiv avallt det som uppnåtts under de tre borgerliga åren. Vid ingång vararbetslösheten ungefär på samma nivå som när Socialdemokraternatillträdde. Det blev uppenbarligen inga nya jobb av en politik som klämde åtföretagarna.Sedan dess har regeringen tagit några små steg i rätt riktning. Absurt noghar den, nästan innan de första återställarna hunnit träda i kraft, börjat enmödosam marsch tillbaka till det tillstånd som rådde . Detär deras egen politik som bit för bit skrotas och ersätts med den som denborgerliga regeringen förde. Tyvärr tycks man inte vara förmögen att gå helavägen och dessutom har det tillkommit en hel del nya tokigheter på vägen.På arbetsrättens område har regeringen efter många mer eller mindreosannolika turer äntligen lyckats komma fram till vad man vill. Felet är baraatt det inte räcker till. Även om vissa inslag i det förslag som presenterats ärbra är det fortfarande långt ifrån vad som behövs. Vi vill se en omedelbaråtergång till de regler vad gäller både LAS och MBL som gällde innanSocialdemokraterna började med sina återställare.Även när det gäller dubbelbeskattningen av aktieutdelningar som denborgerliga regeringen avskaffade var Socialdemokraterna snabbt ute ochåterinförde den. har man även här backat och aviserar permanentalättnader för små och medelstora företag. Men även här behövs mer. Vi villse en omedelbar återgång till enkelbeskattning av aktieutdelningar församtliga företag.Det finns också återställare där regeringen ännu inte aviserat något intresseför att rätta till sina misstag. När det till exempel gäller de skärptafåmansbolagsreglerna är det även här av största vikt att man återgår till enlägre beskattning.Vid sidan av återställarna har regeringen också på eget bevåg tagit en radandra beslut som är direkt skadliga för möjligheterna till företagande. Detgäller den höjda marginalskatten, tidigarelagda momsinbetalningar, höjdfastighetsskatt på industrifastigheter, förlängd arbetsgivarperiod förutbetalning av sjuklön och förändrad förmögenhetsvärdering av aktier. Påsamtliga dessa punkter är det viktigt att så snabbt som möjligt återgå till vadsom gällde innan regeringen drev igenom sina försämringar.Även om nu regeringen mot förmodan skulle klara av att fullborda sinomvändelse och fortsätta med återställandet av återställarna kommer myckettid att vara förlorad. har regeringen konsekvent drivit en politiksom har försvårat livet för de människor som skall ge oss de nya jobben ochhjälpa oss ur massarbetslösheten. Tiden mellan ochseptember 1996 har varit två förlorade år i kampen mot arbetslösheten.Tyvärr.Omedelbara insatser förjobbenSamtidigt som regeringen och dess medhjälpare har stått ochstampat har fortsatt att jaga hinder förföretagandet och att visa hur det går att skapa ettföretagarvänligare . Utöver att återställa återställarnaoch att undangöra de påhitt som regeringen ägnat sig åt, finnsdet en lång rad åtgärder som borde vidtas för attge ett bättre företagarklimat.En ständig källa till problem är framför allt de små företagenskapitalförsörjning. I synnerhet gäller detta riskkapital för mindretillväxtföretag. En viktig orsak till detta är att vi saknar en väl fungerandemarknad för privat riskkapital. Olika försök har gjorts att kompensera dettamed hjälp av offentliga satsningar men utan någon större framgång. Förutomavskaffandet av dubbelbeskattningen vill vi även införa lättnader ibolagsskatten.För nya snabbväxande företag vill vi underlätta möjligheterna att användaegna vinstmedel för expansionen. bromsas ofta denna möjlighet av storaskattebetalningar. Vårt förslag går ut på att nya företag bör kunna få uppskovmed bolagsskatten så länge det inte sker några utdelningar utan vinstenåterinvesteras i företaget.En nyckelfråga för möjligheterna att driva företag är förhållandena påarbetsmarknaden. Inte minst gäller detta hur parterna förmår att föraförhandlingar utan att ständigt hamna i konflikter. tillsatte dendåvarande en utredning som skulle lägga förslag för att förbättraförhandlingsformerna och spelreglerna på arbetsmarknaden. I direktiven tillutredaren framhålls att den svenska modellen fungerardåligt och att "Parterna har mött ökade svårigheter att nå uppgörelse utankonflikt och medling".För att få en bättre balanserad och mer sansad arbetsmarknad vill vigenomföra två av de Niklassonska förslagen. Det gäller rätt för medlare attbegära uppskov med varslad stridsåtgärd samt en partssammansattnämnd (3 + 3 personer + opartisk ordförande) för att avgöra konflikterssamhällsfarlighet.Vid sidan av dessa förändringar och återställandet av LAS och MBL till deregler som den borgerliga regeringen införde vill vi även att detarbetsrättsliga regelverket ses över. Den parlamentariska kommitté somSocialdemokraterna avskaffade bör återinrättas. Vad som bland annatbehöver studeras är arbetsrättens inverkan på lönebildningen och huruvidadet går att göra ytterligare förenklingar för småföretagen.En naturlig del av ett dynamiskt näringsliv är att företag faktiskt både födsoch dör. Genom konkurser avvecklas olönsamma företag och kapitalet kanlösgöras och användas någonstans där man får mer nytta för pengarna.Tyvärr händer det också att i grund och botten livskraftiga företag tvingas ikonkurs helt i onödan. Genom att förändra förmånsrättsordningen vill vi gekreditinstituten ett starkare intresse att medverka till rekonstruktion snarareän konkurs. Dessutom bör det skatteprivilegium som ger skatter och avgifterförtur framför oprioriterade fordringar avskaffas.En av de åtgärder som snabbast skulle ge en mycket stor mängd nyaföretag är sannolikt en medveten politik för att omvandla offentligt ägdaföretag till privata och att medvetet sträva efter att hitta privata alternativtillidag offentligt producerade tjänster. Övergången från offentlig till privatdriftbehöver inte i sig betyda väldigt många fler arbeten. Men bara det faktum attvi öppnar helt nya arenor för nyföretagande gör att företagandet somlivsform kan spridas långt utanför de grupper där det är etablerat. I ensärskild motion har vi föreslagit ett förbud mot kommunala bolag. Dettatillsammans med en konsekvent konkurrensutsättning kan leda till att vi fårtusentals nya tjänsteorienterade småföretag.En företagsam framtidDet finns som vi har visat i denna motion väldigt mycket attgöra för att skapa ett bättre företagarklimat. Menmånga åtgärder är också av mer långsiktig natur och oftasvåra att beskriva i enkla krav. Skall på lång sikt blivärldsledande som företagarnation är det en djupgåendeprocess som omfattar praktiskt taget alla delar av samhälleoch politik. I detta avsnitt vill vi dra ut några av de linjer somen svensk företagar- och tillväxtpolitik bör följa.Våra mänskliga tillgångar är grunden för tillväxten. Allt mer har mankommit att sätta idéerna i centrum för den process som skapar ökat välstånd.Det största värdet hos dagens produkter utgörs av den kunskap som vi lyckasbygga in. En modern dator består av nästan exakt samma material som en tioår gammal; Ett antal kilo stål, koppar, aluminium, plast, silikon, guld,järnoxid med mera. Men genom en något ändrad sammansättning avmaterialet har den nya datorn 50 gånger större kapacitet än den gamla. I ettsådant samhälle blir tillvaratagandet av de mänskliga resurserna avgörandeför vårt välstånd. Ökad kunskap i alla dess former måste vara målet.Kunskap räcker dock inte långt om vi inte odlar ett klimat där viständigt pressas till nytänkande och omprövning. Den tysta kunskapen måsteförvandlas till djärva idéer och nya projekt. Att upprätthålla ett sådant klimatblir en viktig uppgift för näringspolitiken. Krävande miljöregler, en offensivoffentlig upphandling och en benhård konkurrens är viktiga nycklar till ettkreativt näringsliv. Det är bara kontraproduktivt att ägna sig åt enpolitik som syftar till att ge företagen konkurrensfördelar som inte kommerifrån deras egen förändringsförmåga.I en internationaliserad ekonomi med globala komponent-, varu- ochtjänstemarknader blir de lokala miljöerna allt viktigare. Kreativanäringsmiljöer präglas av stor öppenhet och konkurrens som idéeroch nyheter sprids effektivt mellan ett stort antal företag i näraliggandeverksamheter. Goda och nära kontakter med högre utbildning och forskningär en central del. Under de borgerliga regeringsåren gjordes en rad insatsermed bland annat teknikbrostiftelser och innovationscentrum för att underlättaframväxten av livskraftiga företagarmiljöer. Det är viktigt att följa upp hurdessa åtgärder fungerar och eventuellt bygga vidare på de strukturer somvisar sig lyckade.När långsiktiga investeringar i kunskap och idéer är nödvändigaförutsättningar för en hög och uthållig tillväxt sätts kapitalmarknaden påprov. Den allt större andelen kortsiktigt finanskapital kan komma attkollidera med önskemålen om långsiktiga ägarengagemang. Kompetentägarkapital som kan bidra till industriella nybildningar är ofta en nationelleller regional resurs. Även i detta perspektiv är det oerhört viktigt att fåtillstånd en väl fungerande privat riskkapitalmarknad med många olikaplaceringsintrument. En stabilare valutamarknad är viktig för att minska denrelativa lönsamheten av att låta kapitalet vandra runt i spekulationsaffärer.Även arbetsmarknaden sätts på nya prov när näringslivets villkorförändras. Vi kan redan se hur anställningsformer förändras, allt fler tjänsterupphandlas utanför företagen och arbetskraften delas upp i mycket olikagrupper. Även om denna utveckling är rationell för företagen är denlångtifrån okomplicerad när det gäller individens trygghet och möjlighet tillutveckling. som det finns många vinnare kommer utvecklingenmed ökad flexibilitet och lönespridning att vara besvärlig för de med svagapositioner på arbetsmarknaden. Det gäller att inte vara bunden till gamlalösningar utan förutsättningslöst granska hur alla människors möjligheter kantas tillvara. Återigen står givetvis möjligheterna till utbildning i centrum.Men det kommer även att krävas andra åtgärder för att öka arbetstagarnasmöjligheter att klara sin trygghet även på en mer turbulent arbetsmarknad.En framgångsrik ekonomi måste vara en experimentell kunskapssmedjadär mängder av lösningar kan prövas för att förkastas eller leva vidare.Förändringsförmågan blir en nyckelkompetens och den enskilda individenkommer sannolikt att få bära en större del av företagens risker. Det finnsingen anledning att ge upp tanken på att alla människor ska få del av de nyavinsterna, men medlen för detta kommer sannolikt att behöva växla mångagånger innan vi finner framkomliga vägar. Alternativet att vända sig bort frånutvecklingen och intala sig att allt är som förut kommer enbart att leda tillstagnation, arbetslöshet och utslagning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en näringspolitik som bygger på jobb genomföretagande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av företagarkunskap i skolan,13.