mot · GK02N252 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningSveriges ekonomiska problem har varit mycket allvarligaunder en stor del av . Saneringen av Sverigesekonomi påbörjades under förra mandatperioden.Centerpartiet har fortsatt att ta ansvar för detta arbete ävenefter regeringsskiftet. Sedan samarbetet med regeringenpåbörjades, har räntenivån sänkts med närmare 5procentenheter. Detta har avgörande betydelse förkostnadsläget och investeringskalkylerna i företagen.Samtidigt sänks boendekostnaderna för hushållen. Detinnebär en penningpolitisk stimulans av ekonomin.Statsskuldens andel av BNP har redan stabiliserats.Differensen mellan svenska och tyska räntor har, när detgäller femåriga obligationslån, nära nog halverats. Denförstärkta kronkursen har påtagligt medverkat till detta.Utvecklingen i dessa avseenden är på rätt väg.Sverige har en strukturell arbetslöshet. I storleksordningen 500.000nya arbetstillfällen behöver skapas i landet. Dessa nya arbeten kan inteskapas i den offentliga sektorn utan den privata sektorn måste ges långsiktigaförutsättningar att växa. I ett så kritiskt arbetsmarknadsläge är det avavgörande betydelse, att den initiativkraft och skaparglädje som finns tastillvara i syfte att skapa ett näringsliv med stor mångfald. behöversåväl stora som små företag om vi ska få en ökad tillväxt och därigenomlägre arbetslöshet och ökat välstånd. Härvidlag bör betonas vikten av att geockså stora företag goda och långsiktiga spelregler som leder till ettexpansivt näringsliv. De mindre företagens betydelse för näringslivetsutveckling har ofta i alltför liten utsträckning uppmärksammats. Närings-politiken har varit alltför inriktad på storföretagen.De mindre företagen svarar för en stor del av sysselsättningen. Det är ävendessa företag, tillsammans med nystartade företag, som har den störstapotentialen att skapa nya arbetstillfällen.Småföretag med en hög tekniknivå har ofta höga investerings- ochutvecklingskostnader. För dem passar dagens kapitalmarknader dåligt.Numera är återbetalningstiderna på investeringar korta som dessaföretag ofta behöver lite för att lyckas med en produkt på enmarknad. Samhället måste följaktligen skapa möjligheter till god tillgång påriskvilligt kapital för små och medelstora företag.Samtidigt är det givetvis så att genom goda förutsättningar för kapital-uppbyggnad i de enskilda företagen skapas utrymme för investeringar. Starksoliditet är en nödvändig del i ett vitalt småföretagande.Näringslivets produktionsbetingelser förändras i takt med att nykommunikationsteknik införs. Detta ger bl.a. möjligheter för företag att friarevälja lokaliseringsort. Människor kan välja att bosätta sig utanför tätorter ochatt distansarbeta. Nya företag har möjlighet att växa fram på landsbygden ochi mindre orter. De små och medelstora företagen är särskilt viktiga för attgenerera utveckling och ny sysselsättning i dessa områden. Rekreation,naturupplevelser och turism blir en allt viktigare del i landsbygdensnäringsstruktur.Programmet försmåföretagarutveckling,förnyelse och tillväxtDet treåriga programmet om som riksdagenhar fattat beslut om i samband medsysselsättningspropositionen täcker ett brett spektrum avåtgärder för att stimulera ny- och småföretagande. Däriblandfinns de små och medelstora företagens behov avkunskapsutveckling för att stärka rollen som leverantörer ochför att i högre grad kunna ta steget ut på exportmarknaden.Avsikten är att åtgärderna bör kopplas till redan existerandeinstitutioner såsom högskolorna, universiteten ochindustriforskningsinstituten. De regionala och lokalamyndigheterna spelar en viktig roll för att optimerainsatserna. Dessutom skapas ett system med industriellautvecklingscentra för samverkan mellan företag på regionaloch nationell nivå. Förutsättningarna för en regionalnäringspolitik har därmed förbättrats.SkattefrågorCenterpartiet har medverkat till att ett antal åtgärder vidtagitsför att underlätta för företagande i landet. Isysselsättningspropositionen kom ochregeringen överens om att sänka arbetgivaravgiften med 5 %upp till en lönesumma om . Sänkningen kommeralla företag till del men har störst betydelse för de mindreföretagen. Egenavgifterna för egenföretagare sänks med 5 %upp till en lönesumma om . Åtgärden syftar främsttill att skapa bättre förutsättningar för de mindre företagen attkunna anställa. I samma proposition slås fast att enpermanent lättnad av dubbelbeskattningen på företagsvinsterska genomföras inom en avsatt ram på 3,5 miljarder kronor.Lättnaden kommer att omfatta de onoterade bolagen.Fåmansbolagens villkormåste förbättrasSkattereglerna för fåmansbolagen måste vara så utformadeatt de erhåller bättre konkurrensmässiga villkor. Detta är enförutsättning för att få fler människor att satsa på egetföretagande. Flera skevheter finns i dagens system, t.ex: För börsbolag gäller skatt oavsett utdelningens storlek. Förfåmansbolag gäller upp till en nivå på av insatt kapital.Därefter kan skatten bli så hög som . När det gäller reavinstbeskattning är skatten alltid . För fåmansbolagär skattesatsen upp till en vinst av 100 basbelopp, därefter30 %. För börsbolag finns en schablonregel, som innebär att de alltid kan väljaatt ta upp anskaffningsvärdet på inventarier till av försäljnings-priset. Någon sådan fördel finns inte för fåmansbolagen. Om en fysisk person säljer börsaktier och erhåller andra aktier istället,t.ex. vid en strukturrationalisering, får denne uppskov med skatten tilldess de erhållna nya aktierna säljs. Denna möjlighet finns inte för densom säljer aktier i ett fåmansbolag.Centerpartiet och regeringen har isysselsättningspropositionen kommit överens om attfåmansbolagens särskilda problem ska utredas. I sambandmed denna översyn bör dessa skevheter rättas till.Vid generationsskiften i familjeföretag skapar ofta arvs- och gåvoskattenproblem för efterkommande generationer att ta över företaget. Därför måstereglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vidarvsskiften.TjänstesektornTjänstesektorn har alltid svarat för en betydande del avsysselsättningen. Även om industrisektorn, under denärmaste åren bör kunna öka sin sysselsättning, är detuppenbart att tjänstesektorn måste svara för en betydande delav den nödvändiga sysselsättningsökningen. En avgörandeförutsättning för en ökad sysselsättning i tjänstesektorn ärdels en stark industrisektor, dels en framgångsrik ekonomiskpolitik med förbättrade förutsättningar för företagande. Enstarkare ekonomi, lägre räntor och en god reallöneutvecklingger hushållen möjligheter att efterfråga tjänster. Olika typerav enkla tjänster har tidigare ofta fungerat som enintroduktion till arbetsmarknaden för personer utan tidigarearbetslivserfarenhet. Denna möjlighet till introduktion påarbetsmarknaden är viktig t.ex. för unga människor innan defortsätter att utbilda sig. Den kraftigt minskade efterfrågan påsådana tjänster har ökat belastningen på den aktivaarbetsmarknadspolitiken. Som ett resultat av samarbetetmellan och regeringen görs enöversyn av vilken roll privatpersoners köp av tjänster har församhällsekonomin. I uppdraget till översyn ingår även att geförslag till regeländringar som kan stimulera utbud av ochefterfrågan på tjänster. Det är enligt meningviktigt att en privat tjänstesektor skyndsamt utvecklas, bl.a.inom områden som service, vård och omsorg.RegelförenklingarMånga företag, särskilt mindre sådana, har problem medatt överblicka den omfattande regelmassa de är omgärdadeav. Det är viktigt att reglerna för företagsamhet är stringentaoch överblickbara. Därför bör regering och riksdag tillse attalla nya lagförslag, förordningar och regler, som berör demindre företagen föregås av konsekvensanalyser. Sådanakonsekvensanalyser kan med fördel, i en del fall, utföras avett organ, som är fristående från regering och riksdag. Dettabör ges regeringen till känna.Förenkla byråkratin förlandets företagMånga företag ser det som ett problem att veta vilkenmyndighet de ska vända sig till för att få råd och stöd. Idagmåste man som företagare vända sig till ett antalmyndigheter för att erhålla hjälp och rådgivning i olikafrågor. För att underlätta detta är det eftersträvansvärt attrådgivningsverksamheten till företag samordnas i så storutsträckning som möjligt. Den försöksverksamhet somföreslås i propositionen 1996/97:36, Den regionalasamhällsorganisationen, gör det möjligt att utvecklasamverkan av den statliga verksamheten på regional nivå.Det är även viktigt att de som arbetar med dessa frågor på myndighetsnivåhar en god kännedom om företagandets villkor, t.ex. erfarenhet av egetföretagande. I grunden är ofta bemötandet från myndigheters sida enkulturfråga. En företagarvänlig attityd mellan myndigheter och enskildaföretagare är viktig för att skapa ömsesidig respekt och därmed ett förtroendemellan myndighetspersoner och företagare. Ett exempel på huradministrationen kan förenklas är det s.k. ettskattekontot som avses attinföras för att underlätta skatteuppbörden.KapitalförsörjningsfrågorI har alltför få företag etablerats. Det har inneburit,att antalet anställda inom det privata näringslivet inte ökat iabsoluta tal på närmare . Den nödvändiga expansionenbland de mindre företagen förutsätter tillgång till båderiskkapital och vanliga krediter. För att tillförseln av kapitaltill företagen ska fungera, krävs givetvis goda vinstnivåer iföretagen.Det är också viktigt att det totala skattetrycket ligger på en sådan nivå attsvenska företag kan konkurrera på den internationella marknaden. Det krävsäven möjlighet för de mindre företagen att kunna erhålla riskkapital, någotsom ofta kan vara svårt.De svenska småföretagen har i allmänhet en låg soliditet. Denna harvisserligen ökat bl.a. på grund av sänkningen av bolagsskatten.Småföretagare möts alltför ofta av negativa besked från kreditgivare, när deförsöker erhålla riskkapital. Inteckningar behövs ofta i familjens egendom.Räntan är också ofta högre för småföretag.Kunskapen om finansiella tjänster är av förklarliga skäl oftast inte lika högsom i större företags finansförvaltningar. Den låga soliditeten är ettallvarligtproblem, som belyses i en undersökning som gjorts i 1.000 företag med 10eller fler anställda. Denna undersökning visar att gruppen företag med 10-49anställda är den som tappat störst marknadsandelar . Somfrämsta skäl till detta angav företagarna att de saknade finansiella resurserförexpansion.Landets bankväsende har givetvis en viktig fuktion att fylla för attunderlätta kapitalförsörjningen. Förståelsen för de mindre företagenssärskilda förutsättningar bör förbättras i landets banker när det gällertillhandhållandet av krediter till mindre företag.Inte minst för små och medelstora företag kan bristande tillgång tillriskkapital utgöra en begränsning för expansion. En sjätte harinrättas för att placera fondmedel i svenska företag, särskilt i små företag.Fondens medel kan bl.a. investeras i mindre, nystartade, onoterade bolagsamt investmentbolag. AP-fonderna kan högst äga i ett företag.SärskildakapitalförsörjningsfrågorEnligt beräkningar utgjorde den sammanlagdakapitalkostnaden för ett svenskt företag med 8 anställda 15,av det totala kapitalet. Kapitalkostnaden för ettmotsvarande tyskt företag var . En av orsakerna tilldetta är att svenska företag i allmänhet har sämre soliditet pågrund av snabba kapitalflöden. En annan orsak kan vara densämre bankkonkurrensen i jämfört med många andraeuropeiska länder.Det viktigaste för att stimulera tillförseln av kapital till företagen ärgivetvis goda vinstnivåer. En annan viktig faktor är skattenivåerna på såvälföretagen som på ägarna av företagen. Här har t.ex. lättnader idubbelbeskattningen stor betydelse för att stimulera tillförseln av riskkapital.I budgetpropositionen har regeringen anammat företagsstödutredningensförslag om särskilda lånegarantier enligt nederländsk förebild. ALMIkommer att föreslå hur ett sådant system ska utformas. Detär viktigt att följa det fortsatta arbetet med denna utveckling.Kapitalförsörjningen tilltjänste- och kunskaps-företagKunskaps- och tjänsteföretag är en kategori av företag somhar speciellt svårt att erhålla finansiering. Orsaken till dettaär att de ofta saknar traditionella tillgångar som går attanvända som säkerhet.Dessa företags största tillgång brukar ofta vara humankapitalet - entillgång som är svår att värdera vid kreditgivning. Bristen på lånekapital tillkunskapsföretag beror till viss del på att kreditinstituten saknar kunskap omhur dessa företag ska värderas och analyseras. Det finns inget utarbetatsystem för hur värdet av s.k. mjuka tillgångar ska bedömas.Förutom denna brist hos kreditgivarna finns hinder i lagstiftningen föratt det intellektuella kapitalet i företagen ska kunna värderas ochsäkerställas.T.ex. är reglerna om årsredovisning i aktiebolag inte utformade för denna typav företag. Ett exempel på detta är att när kunskapsföretagen investerar i attutbilda personal redovisas inte detta som en tillgång i balansräkningen utansom en kostnad. Vad ovan sagts om behovet av förändringar iredovisningslagstiftningen för att underlätta värdering av tjänsteföretag börges regeringen till känna.En förändring i attityden när det gäller kreditgivning mot vissa grupper avföretag måste alltså till. System för kreditbedömning av dessa företag måsteutformas. Detta är dock en fråga för marknadens parter.RegionalasmåföretagarbörserRiskkapitalförsörjningen till små och medelstora företagutanför landets större tillväxtområden har under senare årförsämrats. Orsaken till detta är främst den svenskakapitalmarknadens centralisering. Det sparandeöverskottsom uppstår i en region förvaltas och återplaceras eftercentrala analyser och beslut i objekt som främst ärlokaliserade till de mest expansiva regionerna och i utlandet.Slutplaceringarna sker främst i större börsbolags aktier och iallt större utsträckning utomlands. Detta är rationellt urspararens synvinkel, då transaktionskostnaderna är lägresamt riskspridning och marknadslikviditet är bättre.Nackdelen med dagens system är att riskkapitalet fördelasojämnt över landet och till olika företagstyper.Riskkapitalmarknaden fungerar på så vis, att den placerar ide företag som den direkt kan överblicka. Det har visat sig,att det finns ett samband mellan t.ex. bostadsort ochbenägenhet att investera i aktier i ortens näringsliv.Detta samband avspeglas tydligt även på börsföretag på A- och O-listanmed stark regional förankring. Det måste bli attraktivt att placera pengarlokalt. Genom att främja lokala kapitalmarknader kan lokala ekonomierstimuleras.Flertalet av de försök som gjorts för att förbättra denregionala riskkapitalförsörjningen har fungerat dåligt p.g.a. att de enbartinriktats på en marknadsfaktor, t.ex. marknadsplatsen och bortsett frånfaktorer som t.ex. intresset från resursstarka kapitalförvaltare. De försök somgjorts har dessutom inte utformats på marknadsmässiga villkor utan mer medt.ex. statliga bidrag och subventionerade lån.En modell har utvecklats för regional försörjning av riskkapital påmarknadsmässiga villkor. Modellen bygger på en teknik för att länka av ochåterföra en del av det regionala sparandet till det regionala näringslivet.Modellen kan sammanfattas i två huvudmoment: Kartläggning och påverkan av strukturen på placeringsobjekt, t.ex.regionala företag och företagsgrupper vars aktier kan bli föremål förregionala köp och förvaltning samt strukturen på placerare. Påverkan på centrala kapitalförvaltare att avsätta kapital till regionalaplaceringar Initierande av regionalt sparande och kapitalförvaltning, t.ex.regionala aktiefonder i vanliga börsbolag och resten avplaceringen i regionala börsbolag.Med stöd av näringslivet och offentliga näringslivs- ochsysselsättningsintressen i avses modellenatt testas där. Även i ska en liknande modellprovas. Liknande projekt bör vara möjliga att genomföra iandra regioner. Det bedöms möjligt att återföra riskkapital istorleksordningen /år enbart iVästerbotten. Detta motsvarar riskkapitalinsatsen för ca 500industriarbetsplatser. Centrala kapitalförvaltare har mottagitförslaget positivt.Projektets försök att på marknadsmässiga villkor skapa förutsättningar fören fungerande riskkapitalmarknad i olika regioner har stor betydelse ur såvälregional- som näringspolitisk synvinkel. Med hänsyn till projektetsprincipiella betydelse är det av stort allmänintresse att erfarenheterna avdettapilotprojekt delges andra regioner och kommuner runt om i landet.Målsättningen bör vara att denna verksamhet ska kunna bli rikstäckande.Regionala åtgärder förutveckling och tillväxt inäringslivetInom ramen för arbetsmarknadspolitiken genomförs idagmycket omfattande åtgärder. Huvuddelen av insatserna ärindividinriktade men även vissa näringslivsinsatser görs.Avsikten med de arbetsmarknadspolitiska insatserna äremellertid inte främst att på lång sikt ändranäringslivsstrukturen. De görs i första hand för att lösa akutaarbetsmarknadsproblem. De regionalpolitiska åtgärderna ärdäremot mer långsiktiga till sin karaktär och ska grundas påen genomtänkt strategi.Länsstyrelserna har till uppgift att bedriva ett långsiktigt utvecklingsarbeteoch att samordna olika aktörers insatser för att nå uppställda mål förregionalpolitiken. Länsstyrelserna har en rad olika kompetenser som nyttjas iutvecklingsarbetet.För /95 överfördes till länsstyrelsernaför temporära men långsiktigt verkande stimulansåtgärder. Dessa tillväxt-befrämjande insatser i hela landet visade sig mycket värdefulla. Syftet var attunder en period ge ökade möjligheter för näringslivet och företagsförnyelse.Medlen fördelades med utgångspunkt från såväl arbetslöshetssituationen somden regionala strukturen.Erfarenheterna av de medel, som ställts till förfogande för särskildaregionalpolitiska insatser, är synnerligen goda. Utvärderingarna av den s.k.Hörnlundmodellen visar att det skapats många nya sysselsättningstillfällentill relativt låga kostnader. Inte minst inom regioner som drabbats hårt avindustriell tillbakagång och hög arbetslöshet har denna extra stimulansåtgärdvarit av stor betydelse för strukturförändringar och sysselsättning.Centerpartiet och regeringen har i sysselsättningspropositionen föreslagitatt tillförs för sådana utvecklingsinsatser. Dessa utgör enviktig strategisk investering för framtiden.Centerpartiet och regeringen har också kommit överens om att låtakommunerna få ett större inflytande över de arbetsmarknadspolitiska medlen.En stor del av ansvaret flyttas från AMS till kommunerna.I sysselsättningspropositionen avsattes sammanlagt tillprogram för småföretagsutveckling, samt för omställningtill hållbar utveckling. Samtliga dess tre delprogran har betydelse förföretagsutvecklingen. Ett av programmen skall ha en tydlig småföretags-inriktning och syfta till att underlätta för att utveckla kunskaps-samhället, göra det enklare att vara företagare och påbörja omställningen moten hållbar utveckling. Landsbygdens näringslivsstruktur präglas av små-skalighet. En långsiktigt hållbar utveckling förutsätter en radikal omläggningfrån förbrukning och deponering av ändliga resurser till användning avförnybara resurser. Informationstekniken är geografiskt neutral, vilket ikombination med kretsloppstänkandet talar till landsbygdens fördel.Landsbygden kommer att ha stor betydelse för produktion av varor ochtjänster i kretsloppssamhället. kan bli ett föregångsland som snabbtkan ersätta stora mängder fossila bränslen med biobränsle. Den råvara sombehövs för att kraftigt öka bioenergianvändningen har landsbygden somleverantör.Landsbygdens näringslivsstruktur passar således väl in i den inriktningsom anges för programmet för småföretagsutveckling. Dock finns uppenbaraproblem för landsbygden. Ofta lider landsbygden av ett alltför ensidigtnäringsliv. Detta gör landsbygden sårbar. Konjunktursvackor elleromstruktureringar av verksamheter leder till hög arbetslöshet. Detdiversifierade näringsliv som ofta präglar andra områden saknas ofta pålandsbygden. anser att inom ramen för den miljard som nusatsas för småföretagsutveckling måste landsbygdens småskaliganäringslivsstruktur beaktas. Hit hör behoven av kompetensutveckling menäven behoven av utvecklandet av ett breddat näringsliv. "Gröna jobb"har kallat utvecklingen avmiljömarknaden för den andra industriella revolutionen. Denökade kunskapen om miljöproblemen och det ökademiljömedvetandet i de industrialiserade länderna har lett större vilja att välja bort miljöskadliga produkter. Dengröna marknaden är alltså mycket expansiv. Allt talar för attde miljövänliga och resurseffektiva företagen kommer att blide mest framgångsrika företagen . Det företageller den regering som fortsatt agerar som om det fanns enmotsättning mellan miljö och arbete backar in i framtidenoch kommer snart att upptäcka att utvecklingen springerifrån dem.Traditionellt gröna arbetstillfällen fanns tidigare i företag som tillverkadeutrustning för rening av luft, mark och vatten. I denna industri utveckladesteknik för t.ex. vatten- och avloppsrening. Svensk industri är idagvärldsledande på dessa områden. Tack vare denna teknikutveckling harutsläppen från t.ex. industrin minskat väsentlig . är oftadet största miljöproblemet den färdiga produkten. För att minskamiljöpåverkan måste satsningar göras på produktutveckling. Nyatillverkningsprocesser måste utvecklas som effektiviserar användningen avenergi och råvaror som miljöskadliga kemikalier byts ut.Utvecklingen av användningen av bioråvaror är ett annat område där såvälnya företag som nya arbetstillfällen kommer att skapas.Det är i landets små och medelstora företag som den stora potentialenfinns för att skapa nya gröna jobb. En stor del av den framtidaarbetsmarknaden kommer att skapas i små och medelstora företag, enväxande tjänstesektor, kompetensintensiva teknikföretag och bestå av enmiljöanpassad produktion.I dessa företag finns en kreativitet och dynamik, som kan ge upphov tillnya idéer och lösningar, vilka leder fram till nya miljöanpassade produkteroch tjänster. Genom tillväxt i små och medelstora företag skapas dessutomarbetstillfällen i hela landet. har dock, jämfört med storakoncerner, sämre möjligheter att ta del av nya forskningsrön och att knyta tillsig nyckelpersoner inom områden, där efterfrågan på kompetens är stor.Miljömarknaden och nya småskaliga lösningar på globala behov ochkretsloppsteknik skapar nya möjligheter inom regioner som har ensviktande ekonomisk utveckling. Det är viktigt att regionalpolitiska medelanvänds till kretsloppsinriktade företag och utveckling av den gröna sektorn ilandets regioner och på landsbygden. Det kan handla om särskilda projektsom leder fram till ny teknik men även traditionella insatser för att saneramiljöskulden.För att stimulera framväxt av nya företag inom miljösektorn krävssärskilda insatser, t.ex. att bygga upp miljönätverk och miljökompetens inäringslivet. Det är viktigt att det inom företagen finns ett aktivtmiljötänkande och en insikt om kretsloppstänkandet. På initiativ av Center-partiet har en miljöteknikdelegation inrättats. Delegationen ska utarbetaförslag till en strategi för teknikutveckling som syftar till en ekologiskthållbar samhällsutveckling samt ett program för teknikupphandling påområden där teknik för miljöanpassade processer och produkter bedömssärskilt angelägna att utveckla.Det gäller för regering och riksdag att ställa upp tydliga mål för ettlångsiktigt arbete. Det är de verksamma inom näringsliv och forskning somhar en nyckelroll när det gäller att få till stånd kretsloppsinvesteringar förflergröna jobb. Statens uppgift är att skapa förutsättningar för miljömedvetenproduktion genom FoU, skatteväxling, avgifter på miljöfarliga produkterm.m.Vår bedömning är att det i denna sektor finns förutsättningar att tillskapaså mycket som 50.000 nya arbetstillfällen . Enbart ibiobränslenäringen finns en potential för ca 20.000 nya arbetstillfällen.