mot · GK02Sf21 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv InledningDe grunder som regeringen föreslår för migrationspolitiken(helhetssyn, respekt för mänskliga rättigheter, internationellsolidaritet - global samverkan, förebyggande insatser, aktivmigrationspolitik i EU och i närområdet, förutsättningarna iSverige samt återvändandeperspektivet) torde åtminstone på"rubriknivån" de flesta i instämma i.Kristdemokraterna anser dock att man måste fördjupa en del avresonemangen. Det gäller bl ade grundvärderingar som motiverar en generös, aktiv och tydlig bistånds-och migrationspolitik,förutsättningarna i i relation till behovet av flyktingmottagning ochbiståndsinsatser,minoritetsförtryck som en av de viktigaste orsakerna till flykt samtavvägningen mellan biståndsinsatser i andra länder och flyktingmottagningi Sverige.De humanistiska och kristna grundvärderingar som till stor del liggerbakom den demokratiska utvecklingen i , ska också enligtKristdemokraternas mening vara grunden för bistånds- ochmigrationspolitik. Det allt överskuggande motivet till att vårt land ska föra engenerös, tydlig och uthållig politik på dessa områden är moraliskt: vår pliktatt bistå människor i nöd grundat på respekten för alla människors lika värde.Denna grundhållning sätts på prov när påfrestningarna påden svenska ekonomin är stora. Det är då viktigt att politiker i ledandeställning, politiska partier, frivilligorganisationer m fl lyssnar tillfolkopinionen. Men finns en skyldighet att påverka opinionengenom att hänvisa till de grundvärden den svenska demokratin bygger på.Självfallet finns inget enkelt matematiskt samband mellan de vid ett vissttillfälle aktuella förutsättningarna i och möjligheten till bistånds-ochflyktinginsatser. En viktig del av förutsättningarna är ju just medborgarnasacceptans av en generös flykting- och biståndspolitik. Därför är det viktigt attregeringen, , partier och organisationer bidrar till upprätthållandetav en vilja till insatser för utsatta människor på flykt. Det blir annars lättsåatt de ekonomiska problemen i bara jämförs med tidigare perioder ivårt land och inte med de förhållanden som gäller i de länder som genererarflyktingar. Att påverka viljan till insatser är en lika betydelsefull faktor somatt förbättra landets ekonomi.Regeringen betonar att respekten för mänskliga rättigheter ärgrundläggande för migrationspolitiken. I vårt land har länge pågått enutveckling i individualistisk riktning. Välfärd och rättigheter uppfattas avmånga knutna till individer i högre utsträckning än till grupper av skilda slag- familjer, språkgrupper, etniska och religiösa minoriteter etc.Ett av de viktigaste skälen till flykt torde just vara förtryck av minoriteteroch folkgrupper. Det som i ofta kallas ekonomiska flyktingar, är tillstor del människor som är diskriminerade och förföljda på grund avminoritetstillhörighet.Aktuella exempel kan hämtas från Bosnien, , m flkonfliktområden. borde mycket aktivt verka för att lagfästaminoritetsrättigheter införs i åtskilliga av de länder som hör till de mestflyktinggenererande. för sådana rättigheter finns i många av dekonventioner ratificerat.Propositionen betonar att biståndspolitiken är en mycket viktig del avmigrationspolitiken. stöder den uppfattningen, men villbetona att det inte får resultera i ett enkelt nollsummespel därbiståndsinsatser vägs mot flyktinginsatser. Orsakerna bakom flykt kan inteklaras av genom att världens rika länder bara omfördelar mellan två konton.Enbart överföring från asylinsatser till bistånd räcker inte alls till för attmotverka den utveckling som leder till flyktingströmmar. Det är världenssamlade resurser, i- och samlade kreativitet och kunskap sombehövs för att undanröja orsakerna till ofrivillig migration. Detta är i förstahand ett moraliskt problem som måste lösas gemensamt. Det får inte bli såatt biståndsinsatser i första hand inriktas på att minskaflyktingströmmar till vårt eget land.Flyktingar ochskyddsbehövande i övrigtRegeringen föreslår att liksom tidigare ska flyktingar enligt1951 års flyktingkonvention få asyl. Tillämpningen avkonventionen ska dock vara något vidare än för närvarande.Det är ett bra förslag, eftersom har tillämpat ensnävare tolkning än många andra europeiska länder. I denoffentliga debatten har man ofta pekat på hur få asylsökandesom fått uppehållstillstånd enligt flyktingkonventionen.Många av dem som fått uppehållstillstånd som defactoflyktingar eller av humanitära skäl, borde alltså i självaverket ha räknats som konventionsflyktingar.Övriga skyddsbehövande som ska kunna få uppehållstillstånd enligtpropositionen är personer som riskerar dödsstraff, kroppsstraff, tortyr,omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,personer som flyr på grund av väpnad konflikt eller miljökatastrof,personer som förföljs på grund av kön och homosexualitet.Kristdemokraterna har ingenting att invända mot de grupper av personersom inräknas i förslagen till vilka som kan anser vara skyddsbehövande. Menden svenska lagstiftningen bör så långt möjligt samordnas med andraländers.De tre grupperna "övriga skyddsbehövande" bör därför föras samman i ettgemensamt lagrum liknande de formuleringar som finns i Cartagena- ochOAU-deklarationerna. Förutom konventionsflyktingar bör människor fåskydd på grund av att "deras liv, säkerhet och frihet varit hotade av allmäntvåld, utländsk aggression, massiva kränkningar av mänskliga rättigheter ellerandra omständigheter som allvarligt stört den allmänna ordningen".Formuleringen bör göras så att man tar hänsyn till vad ett återsändande avden skyddssökande skulle innebära. Utgångspunkten för bedömning avskyddsbehovet bör vara risken för allvarliga kränkningar av de mänskligarättigheterna.Om ensamt inför en sådan komplettering till flyktingkonventionen,skulle det kunna leda till ökat invandringstryck. Därför bör inom EUverka för att EU-länderna gemensamt inför en europeisk konvention som äråtminstone så vid som den som fattiga latinamerikanska länder kunnatkomma överens om. Dessutom bör man förorda att rätten till asyl införs iEuroparådets konvention om mänskliga rättigheter. Det skulle innebära ettnärapå alleuropeiskt ansvarstagande för asylsökande, samt attmedlemsländernas praxis också skulle kunna prövas av förmänskliga rättigheter.Som flera remissinstanser påpekat är det dessutom så att en stor del av deuppräknade "övriga skyddsbehövande" borde ingå i en vidare tolkning avflyktingkonventionen. Så t ex påpekar juridiska fakulteten, ,att både kön och homosexualitet kan räknas som "tillhörighet till visssamhällsgrupp" (enligt flyktingkonventionens formulering). Den somriskerar förföljelse på sådan grund kan därför vara flykting i enlighet medflyktingkonventionen.Propositionen föreslår att man ur lagstiftningen ska ta bort begreppen defactoflykting och krigsvägrare. anser att detta kanaccepteras under förutsättning att skyddsbehövande ur dessa grupper rymsinom de lagrum regeringen föreslår. Annars kan man hamna i exempelvisden situationen att en person kan få skydd därför att han tillhör en grupp somflyr från en väpnad konflikt, medan en person som vägrar krigstjänst för atthan inte vill skjuta på dem som flyr inte skulle få skydd. Utlänningslagenmåste också tydligare ge uttryck för att flyktingdefinitionen kan innefattaäven vissa personer som flyr från övergrepp som inte kan härledas till statenifråga utan till andra grupper i samhället.AnhörigaVi kristdemokrater anser att utlänningslagen i den nyaversion som föreslås innebär en alltför snäv tolkning avfamiljebegreppet. Regeringens definition innebär att vissakategorier som haft rätt till uppehållstillstånd ifortsättningen bara kan få det i undantagsfall. Det gäller bl.a.barn som bor på annan ort, men stöds avföräldrarna. Här ingår studerande och arbetande barn menäven sjuka, handikappade och utvecklingsstörda som bor påinstitution. Dessa barn tillhör formellt familjegemenskapenenligt deras egna seder och bruk. Vi motsätter oss enmigrationspolitik som leder till att familjemedlemmaravlägsnas från varandra och förordar därför att utvisnings-och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring skainhiberas, såvida inte särskilda skäl föreligger.Vi motsätter oss regeringens förslag om att sänka åldersgränsen förinvandring av ogifta barn från 20 till , liksom borttagandet av den s.k.sista länken. Det är inte rimligt att villkora uppehållstillstånd till gruppernaogifta barn mellan , ensamma föräldrar och åldrigaföräldrar vars barn bor i med att de i hemlandet måste ha ingått isamma hushållsgemenskap.BarnBarnets bästaI propositionen påpekas att "artikel 3 i barnkonventionenålägger offentliga och privata sociala välfärdsinstitutioner,domstolar, administrativa myndigheter och lagstiftandeorgan att vid alla åtgärder som rör barn låta barnets bästakomma i främsta rummet". Trots att artikelns innebörd ärtydlig tolkas den av propositionen på ett långtifrån glasklartsätt. Man menar att eftersom barnets bästa enligt artikelnalltid ska prioriteras så blir den principen "endast ett av flerarelevanta och nödvändiga intressen att ta hänsyn till". Genomdenna omotiverade slutsats blir konsekvensen att beslut somstrider mot barnets bästa kan tas med hänvisning till andraintressen.Propositionen föreslår en portalparagraf om att barnets bästa "särskilt" skabeaktas. Det är bra, men knappast en tillräcklig garanti. Paragrafen bordeuttryckligen hänvisa till artikel 3 för att ge barn ett bättrerättsskydd.Det är emellertid tolkningen av konventionen som skapar de störstaproblemen. och har i ett antalasylärenden som berör barn inte tagit hänsyn till medmotivationen att den inte är lagfäst, att den inte tillräckligt klart definierarbarnets bästa och att andra samhällsintressen överväger. Vi hävdar att denhumana människosynen måste vara överordnad principen om den regleradeinvandringen och att en genomgång av praxis i barnärenden måste ske. Ensådan genomgång skulle ha genomförts av Flyktingpolitiska kommitténliksom av vilket dock inte skett.Barn i förvarVi välkomnar förslaget om att personer , jämförtmed som varit fallet, som regel ej får tas iförvar. Regeln bör dock kompletteras med att barn under 15år aldrig ska få tas i förvar och barn endast isamband med avlägsnande ur landet. Beslutet om förvar skatas av länsrätten och det måste ske inom 24 timmar.Lagen om vård av ungaKonflikten mellan utlänningslagen och lagen om vård avunga har inte lösts på ett tillfredsställande sätt genompropositionen. Barn som är omhändertagna enligt LVU kanges ett tillfälligt uppehållstillstånd tills dess att vården äravslutad. Vi kristdemokrater anser emellertid att dessa barnska få uppehållstillstånd. Omhändertagande enligt LVUmåste få företräde och barnet måste i de fall där vårdbehovetanses långvarigt ges ett permanent uppehållstillstånd. Denföreslagna lagordningen är helt orimlig ur humanitär aspekt.RättssäkerhetHellre fria än fällaAvsaknad av identifikationshandlingar har ofta lett till avslagpå asylansökningar och ansökan om uppehållstillstånd,eftersom man ansett trovärdigheten bristande. Detta strideremellertid mot UNHCR:s rekommendation om attutredningar om en asylsökande ska ha dennes muntligainformation till grund när inga dokument kan klarlägga hanssituation. Detsamma borde i största möjliga mån också gällaredogörelser för risken att utsättas för tortyr och andraallvarliga kränkanden av mänskliga rättigheter vid avvisning.Oftast är det mycket svårt att sammanställa en bärandebevisföring. Propositionen talar om att beslut ska tas grundatpå "vad som med rimlig grad av säkerhet kan bedömas varade faktiska omständigheterna". Det är dock inte tillräckligtför att uppnå en tillräcklig grad av rättssäkerhet. Därförborde regeln "hellre fria än fälla" ("benefit of the doubt")tillämpas och lagfästas.PreskriptionEn person som begått brott enligt åtnjuterpreskription . Till exempel gäller två årspreskription för brottet osant intygande. På samma sätt börinte det faktum att en person som sökt och fåttuppehållstillstånd lämnat falska uppgifter kunna leda tillåtertagande av tillståndet och avvisning . Detär rimligt att även här sätta en tidsgräns på två, tre år.En annan viktig reform att införa när det gäller asylprocessen är etttvåpartsförfarande i domstolsmässiga former. Detta bör utredas ochregeringen bör sedan återkomma i frågan.De ändringar i utlänningslagen som regeringens proposition förespråkar ärinte definitiva. Med hänvisning till ändringarnas omfattning menar man attden nya lagen inte blir tillräckligt överskådlig. "Det aktualiserar en översynav hela utlänningslagen." Att man skjuter problemen fåruppenbara negativa konsekvenser för personer som berörs av lagen; derasrättstrygghet och möjlighet att blicka framåt begränsas starkt av vetskapen attlagen kommer att ändras framöver.Tillgänglighet för verkställighetVi motsätter oss förslaget att den som vill ha en ny ansökanprövad skall finnas tillgänglig för verkställighet. Utredningarav brottmål mot svenskar upphör ju inte för att personer inteär tillgängliga. Risken är också att förslaget får negativaföljder, framför allt för barn som påfrestas. Fler familjer änvad som är fallet riskerar att gömma sig. Uppfattningendelas av bl.a. BO, Rädda barnen och Röda korset.Uppehållstillstånd efter visshandläggningstidMyndigheternas behandling av ansökan omuppehållstillstånd drar ofta ut . Det är inte rimligt attden sökande ska behöva vänta på besked i obegränsad tid. Viförespråkar därför att en avvisning som huvudregel inte börske , även om flyktingarna gömt sig.Avvisning med omedelbarverkställighetVi förordar ett system med medborgarvittnen för att positivtpåverka allmänhetens inställning till flyktingar. Dessutombör advokater till asylsökande inte utses av Invandrarverketutan av ett fristående organ.Verkställande får inte genomföras så länge överprövning av beslut omavlägsnande pågår. Polis ska inte kunna gå in i skolor och hämta barn.Föräldrabalkens förordning om att hämtning och andra åtgärder ska ske såskonsamt som möjligt för barnen måste tillämpas.En asylansökan ska på begäran ge upphov till ett ställningstagande ävennär den sökande tilldelats ett temporärt uppehållstillstånd, åtminstone när detsenare gäller en längre period.ViseringSverige bör i internationella sammanhang och särskilt inomEU verka för öppnare gränser till omvärlden än vad som idagär fallet. Det finns en risk att viseringskrav försvårarmöjligheten att söka skydd genom asylansökan. Den svenskaflyktingkvoten ska användas för att i internationelltsamarbete omfördela flyktingtrycket. Regeringen bör tillsättaen utredning om viseringens konsekvenser för asylsökande.TransportöransvarAsylärenden ska handläggas av en kompetent myndighet. Entransportör saknar den kompetens som krävs för att avgöraom en utlänning kan beräknas få flyktingstatus. bördärför inom EU verka för att transportöransvaret avskaffas.Organiserad illegal invandringDet är tacknämligt att regeringen inte använder ordet"människosmuggling" i propositionen. Detta ord gerassociationer till det som vanligen smugglas: narkotika, sprit,vapen. Vi välkomnar även att uttrycket "i vinstsyfte" finnskvar i lagen.MyndigheterPropositionens förslag innebär att ansvaret för utredningarkring ansökningar om asyl och uppehållstillstånd tas överfrån polisen av . Argumentationen är delsprincipiell - har större kunskaper ompolitiska förhållanden i utlandet - dels av ekonomiskkaraktär: bör kunna utreda till lägrekostnader. stöder denna förändring utomdå det gäller ansvaret för anknytningsutredningar som görsefter ansökan i . Med hänsyn till att Invandrarverketfinns på så få orter i landet kommer det svårligen att kunnaerbjuda tillräcklig service. Å andra sidan är det tveksamt omPolisen är bästa instans för dessa ärenden. Kristdemokraternaanser att ett kommunalt ansvar bör övervägas. Kommunenmed dess socialförvaltning finns ju överallt i landet. har kvalificerade administrativa ochbeteendevetenskapliga kunskaper med inriktning påfamiljefrågor. I avvaktan på att detta alternativ prövas böransvaret ligga kvar hos polisen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det huvudsakliga motivet till bistånds- ochmigrationspolitik skall vara moraliskt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de tre grupperna "övriga skyddsbehövande" bör föras sammani ett gemensamt lagrum liknande de formuleringar som finns i Cartagena-och OAU-deklarationerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utgångspunkten för bedömning av skyddsbehovet bör vararisken för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för att EU-länderna gemensamtinför en europeisk flyktingkonvention,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör förorda att rätten till asyl införs i Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utlänningslagen tydligare måste ge uttryck för attflyktingdefinitionen kan innefatta personer som flyr från övergrepp som intekan härledas till staten i fråga utan till andra grupper i samhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utlänningslagen i den nya version som föreslås innebär enalltför snäv tolkning av familjebegreppet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder tillfamiljesplittring skall inhiberas, såvida inte särskilda skäl föreligger,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte sänka åldersgränsen för invandring av ogifta barn från 20till ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte lagstifta bort den s.k. sista länken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en portalparagraf om barnets bästa uttryckligen skall hänvisatill artikel 3,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning av praxis i barnärenden måste ske,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barn aldrig skall få tas i förvar och barn mellan 16och endast i samband med avlägsnande ur landet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslutet om förvar av barn skall tas av länsrätten och att detmåste ske ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omhändertagande enligt LVU måste få företräde vid konfliktmed utlänningslagen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeln "hellre fria än fälla" ("benefit of the doubt") börtillämpas och lagfästas i asylprocessen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en preskriptionstid då uppehållstillstånd beviljats påoriktiga grunder,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillsätta en utredning om ett införande av etttvåpartsförfarande i domstolsmässiga former,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en person som vill ha en ny ansökan prövad inte skall behövafinnas tillgänglig för verkställighet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en avvisning som huvudregel inte bör ske , ävenom flyktingarna gömt sig,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system med medborgarvittnen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att advokater till asylsökande inte bör utses av Invandrarverketutan av ett fristående organ,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verkställande av utvisning/avvisning inte får genomföras sålänge överprövning av beslut om avlägsnande pågår,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förordning om att hämtning och andraåtgärder skall ske så skonsamt som möjligt för barnen måste tillämpas,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en asylansökan på begäran skall ge upphov till ettställningstagande även när den sökande tilldelats ett temporärtuppehållstillstånd,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i internationella sammanhang och särskilt inom EUskall verka för öppnare gränser till omvärlden än vad som är fallet,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillsätta en utredning om viseringenskonsekvenser för asylsökande,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för att transportöransvaretavskaffas,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett kommunalt ansvar bör övervägas föranknytningsutredningar,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för anknytningsutredningar bör ligga kvar hos poliseni avvaktan på ett kommunalt ansvarserkännande.