mot · GJ02T56 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik I tidigare motioner från ominformationsteknik (IT) har vi beskrivit tekniken och betonatden snabba utvecklingen. Regeringen har i propositionen enlikadan bakgrundsteckning och därför avstår vi här ifrån ensådan. Men det är inte den enda orsaken. Att särskiltskärskåda IT-tekniken blir ungefär samma sak som att skrivaen proposition eller motion om Boken. Tekniken är redanetablerad. IT är ett kommunikationsmedium, ett verktyg, ettredskap som kan utnyttjas på olika sätt. I propositionenbeskrivs, ofta på ett förtjänstfullt sätt, de positiva delarna avIT. Stora delar av det som står under avsnittet Nationell IT-strategi håller vi med om. Vi vill här dock peka på en del avde problem och möjligheter som den nya tekniken innebär.Nationell IT-strategi -kompletteringar* IT kan skapa än större klyftor mellan rika och fattiga länder* IT kan öka, men även minska, klyftorna mellan regioner iSverige* IT kan öka, men även minska, klyftorna mellan hög- ochlågutbildadeEftersom IT-tekniken visserligen är etablerad, men ännu inteär var människas egendom (och kanske aldrig blir), är statensförhållningssätt avgörande för utvecklingen.InternationelltDet är bra att regeringen tar upp förhållandet till EU och deproblem som finns med den avreglering, som har aviserats. Ioch med att har en av de mest avregleradetelemarknaderna i världen finns ett dussintal telebolag frånandra länder redan etablerade på den svensk telemarknaden,medan ännu endast har tillgång till ett fåtal marknader iEuropa. Vad vi förstår har de länder i EU som fortfarandehar reglerade telemarknader stora möjligheter att förhalaavregleringarna. Vi bedömer att propositionen ger en alltförljus bild av situationen.Men viktigare är att propositionen inte tar upp den ytterligt ojämna tillgångtill den nya tekniken som finns i världen. Den grafiska bilden, från , visar på problemen. Medan har 17,4 %av befolkningen har de av IT-marknaden!TabellMan kan inte tala om världsomspännande teknik när så storadelar av världen inte är delaktiga. Att surfa på nätet blir ensurfning mellan olika välståndsöar. Särskilt vill vi betona detansvar har för att utveckla samarbetet med de fornaöstländerna. Vi anser också att bör ta initiativ till enkonferens i regi för att lägga uppriktlinjerna för hur IT inte enbart skall bli en teknik för deredan rika länderna.Ett rundare SverigeHistoriskt har statens roll varit avgörande för uppbyggnadenav infrastrukturen i landet. började den svenskastaten göra investeringar i telegrafledningar. Mot slutet av1800-talet fick telefonen sitt genombrott. Båda systemenintegrerades i internationella nät. Dessa teletekniskaförändringar gav starka impulser till förändringar avformerna för organiseringen av både produktionen och denmänskliga samvaron. På samma sätt har järnvägen ochvägarna knutit ihop . Detta är verksamheter somstaten eller kommunerna ansvarat för. Därför anser vi attstaten även bör ha ansvaret för att etablera den nya teknikeni hela Sverige.På samma sätt som konkurrensen mellan de tre GSM-operatörerna inommobiltelefonin har lett till att stora delar av inte kan användasenaste teknik, kan vi vänta oss samma utveckling vad gäller all ny teknik.De tre telefonbolagen har byggt upp sina nät parallellt, speciellt istorstadsområdena, medan andra delar möjligen får nöja sig med det äldreanaloga NMT-nätet. Detta system har också sakta men säkert börjat få sinafrekvensområden beskurna.Många av de tjänsteföretag, med behov att snabb och tillförlitlig teknik,som har etablerat sig i glesbygden upptäcker att de inte får tillgång tillsådan.Vill man ha kablar fram till sitt företag får man bekosta dem själv. Samtidigthar statsmakterna uppmuntrat etablering i glesbygden, vilket är riktigt, medtanke på de möjligheter till arbete för kvinnor och till spridning av högreutbildning över hela , som etableringarna har betytt. Men: Det är interimligt att vi först skall etablera oss i väglöst land, sedan själva finansierautbyggnaden av de vägar vi behöver (försäkringsbolaget vd , etablerat i kommun). De små orterna saknar helt enkeltpåfarter till den elektroniska motorvägen. Regeringens politik gör inteSverige rundare, utan fläckigt. Stora delar av lämnas utanför dentekniska utvecklingen. anser att staten måste ta sitt ansvar förutbyggnaden i hela . Hur det skall lösas bör regeringen skyndsammastutreda.Allemansrätten i denelektroniska rymdenI propositionen beskrivs ingående vikten av utbildning ochtillgänglighet inom IT-området. Men precis som det en gångi tiden var politiska beslut om en allmän folkskola somgjorde att uppfinning av boktryckarkonsten efter400 år äntligen blev tillgänglig för hela folket, måstepolitiska beslut ligga som grund för en allmän tillgång tillden nya tekniken. Regeringen lägger så gott som all vikt pådet uppväxande släktet utan sådana handikapp som försvåraroch nästan omöjliggör användandet av den nya tekniken.Samtidigt tuffar verkligheten på, och i de sammanställningarsom görs över medelbetygen i olika grundskolorvisas tydligt att under betygssnittet 3 ligger så gott somenbart skolor i storstädernas förortsområden och skolor idirekt glesbygd. Regeringen bör ge i uppdrag attkomma med förslag på hur dessa skolors möjligheter atttillgodogöra sig IT skall öka. IT är i stor utsträckningpojkars område. menar att det måste ske enändring. bör även komma med förslag vad gällerIT och jämställdhet i skolan.Eftersom det hos många lågutbildade finns ett starkt motstånd mot den nyatekniken bör detta problem uppmärksammas särskilt. Denna grupp hotas,genom den nya tekniken, egentligen från två håll. Dels är de ofta de förstasom avskedas när den nya tekniken antingen slår ut den egna arbetsplatseneller just deras jobb, dels har de ofta svårt att tillgodogöra sig de positivaeffekterna av en mer allmän användning av IT i samhället. Särskiltdyslektiker och synskadade har svårt att använda sig av den nya tekniken,som så mycket bygger på visuella färdigheter. Dessa gruppers möjligheter tillanvändande av den nya tekniken måste lösas. Vi anser att regeringen särskiltbör se över detta.Den andra delen i allemansrätten är tillgängligheten. I propositionenbetonar regeringen att huvudinriktningen bör vara att stimulera användningenav IT på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning.Vänsterpartiet skulle vilja lägga till demokratisk utveckling. Svenskdemokrati står inför svåra problem. I attitydundersökning efterattitydundersökning visar det sig att svenska folket saknar så gott som alltförtroende för politikerna.Varför det är så leder för långt att utreda här, men en ökad genomlysningav vad riksdag, regering, statliga verk och kommuner egentligen sysslar medskulle med all säkerhet bidra till att restaurera allmänhetens förtroende för depolitiska institutionerna. Därför får en utveckling mot en ökad prissättning avinformation från dessa institutioner inte fortsätta. Tvärtom bör en utredning seöver hur man gradvis kan lösgöra mer information fritt och utan kostnad övernätet. Myndigheterna skall veta att lillasyster och ser dem!Kortare arbetstid genom ITPropositionen innehåller i sin bakgrundsteckning ett avsnittom hur IT kan påverka en strukturomvandling av samhället.Spridningen av IT har nått en sådan nivå att den kräver struktur-förändringar i samhället. Så har det varit vid tidigare tillfällen i historiendågenombrottstekniker skapat epokskiften, och så ser det ut att bli även dennagång. Den nya tekniken lägger i sig också grunden för andra former avgränsöverskridanden. Arbete och fritid kan komma att vävas samman på ettnytt sätt och påverka organisationen av såväl arbetet som privatlivet. Arbetepå distans blir allt vanligare. Även indelningen av livet i skilda faser avutbildning, omsorg och arbete kan gradvis komma att suddas ut.Vi delar uppfattningen om att IT och den nya datateknikenkan ha denna strukturomvandlande kraft. Menstrukturomvandlingen kan gå åt olika håll beroende på hur viföljer upp den med samhälleliga insatser och politiskviljeinriktning. Den kan leda till ett mer odemokratisktklassamhälle med starka kontrollinslag och utslagning. Menden kan också leda till ett demokratiskt samhälle med stordelaktighet och rättvis fördelning av livets goda. Vi menar atten positiv strukturomvandling av samhället måste gå hand ihand med en successiv arbetstidsförkortning.Det är en naturlig och vettig inriktning av den teknologiska revolutionen attöka produktiviteten och utnyttja produktivitetsvinsterna till att minska dennödvändiga arbetstiden. I den processen kan också ett naturligt omvandlings-tryck utvecklas så att näringsliv och samhällsinstitutioner lär sig använda dennya tekniken på ett sätt som kommer människorna till del och gagnar enharmonisk utveckling av samhället.Vi vill därför kombinera utvecklingen av informations- och kunskaps-samhället med en samtidig förändring av arbetets organisering ochförutsättningar genom lagstiftning om kortare normalarbetsdag.Arbetstidsfrågan har hanterats som en fråga för Arbetsmarknads-departementet och marknadens parter vilket lett den in i en återvändsgränd.Vi menar att frågan har betydligt vidare dimensioner och bör vara ett naturligtinslag i en framtidsdiskussion.Miljön och propositionens inledning, sammanfattning ochmålbeskrivningar saknas ett resonemang kring det ekologisktuthålliga samhället. Det är tydligt att Socialdemokraternasefterlängtade insikt om behovet av ett miljöanpassatsamhällsbygge, som den nya regeringen gett uttryck för,ännu inte nått ut till vissa propositionsskribenter.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna att ett mål för dennationella IT-strategin skall vara att främja och påskynda utvecklingen av detekologiskt uthålliga samhället.Politikområden (avsnitt 5 ipropositionen)Rättsligt observatoriumVänsterpartiet anser att det är bra med rättsligtobservatorium. Vi menar dock att det bör ha parlamentarisktyngd med ledamöter från riksdagen.UtredningarDet är positivt att olika aspekter inom IT-området utreds. Vihar i tidigare motioner föreslagit utredningar som nuregeringen delvis har tillgodosett.Vi har därför här ovanföreslagit ytterligare ett antal utredningar som vidgarperspektivet på den nya tekniken ytterligare.UtbildningSkolanFortbildning för lärare som redan är yrkesverksammabehöver prioriteras. Barn behöver få hjälp att dels finnainformation, dels stöd att omvandla information till kunskap:genom att värdera information, kritiskt förhålla sig tillinformation, kunna föra in enskilda bitar i ett störresammanhang, kunna sammanställa, presentera och brukakunskap.För att kunna omvandla information till kunskap är också språket ett viktigtverktyg. I propositionen nämns bevarandet och utvecklandet av det svenskaspråket som ett av målen för en nationell IT-strategi men inga åtgärderföreslås. Vi menar att det behövs en handlingsplan för det svenska språket iinformationssamhället. Att det finns svensk film och svensk litteratur är enstatlig angelägenhet. På samma sätt borde också datorprodukter på svenskaeller för det svenska språket uppmärksammas.DistansutbildningInformationsteknikens snabba utveckling ger möjligheter attförbättra distansutbildningen. förespråkarutvecklandet av ett folkuniversitet enligt Open University-modellen. Det vill säga en universitetsutbildning på distansmed lokal förankring och kommunikation via modernamedier.BibliotekUtvecklingen av skolan till ett "mitt i byn"i enlighet med regeringens förslag ställer vi oss mycketpositiva till. Men vi vill starkare betona bibliotekens roll.Vid biblioteken skulle man bl.a. kunna arbeta med olikapilotprojekt t.ex. med kulturinstitutioner och påbarnkulturens område. Biblioteken har en viktig framtidsrollnär det gäller att ge medborgarna möjligheter att använda sigav de nya nätverken och att hämta information ur databaser.Medborgarkontor som finns på allt fler håll i landet, ofta ianslutning till biblioteken, är viktiga för att föra utsamhällsinformation och fyller en demokratisk funktion.Som informationsförmedlare och genom verksamhet isamtliga kommuner är biblioteken lämpliga som värdar förinformationsstationer med terminaler kopplade till olikadatabaser och nätverk.KulturStatens kulturråd bör ges ett samlat ansvar för IT-satsningeninom kulturområdet som bör avse stöd till utveckling ochsamordning av databaser i ett särskilt nätverk, stöd tillmultimedieproduktioner och till kreativt centrum samtförsöksverksamhet med informationsinsatser på bibliotek.Kulturrådet bör även fortlöpande informera om IT-utveck-lingen som berör kulturområdet. Särskilda medel bör tillförasrådet för insatser på IT-området.FolkbildningFolkbildningens förankring och uppgifter finns både inomkultur- och utbildningssektorn. Folkbildningen med sin bredaverksamhet behöver spela en stor, aktiv och förnyande roll iframtiden, om informationsteknikens inriktning mot ökaddelaktighet och reella yttrandemöjligheter skall bliverklighet.IT ochkommunikationsinvesteringarNär det gäller IT:s inverkan på andra kommunikationsslag ärpropositionen alltför avvaktande med tanken på att vi står inför akuta och viktiga beslut kring bl.a. omfattandeinvesteringar i fysisk infrastruktur. I t.ex.Stockholmsregionen pågår en intensiv debatt kringinvesteringar i nya stadsmotorvägar - investeringar somhandlar om tiotals miljarder . När dåforskningen visar att det finns möjligheter att minskabelastningen på vägnätet framförallt i rusningstid med hjälpav bl.a. IT borde regeringen radikalt påskynda arbetet medforskningen kring dessa samband. De få vägsträckor som harkapacitetsproblem tänker eliminera med hjälp avmiljardinvesteringar. Undersökningar visar att om av rusningstidstrafikanterna gavs möjlighet och valdeatt arbeta hemma en till med hjälp av IT,skulle trängselproblemen i vägnätet försvinna.Dataföretagen gör reklam som utmynnar i att företag och anställdakan spara tid och pengar genom att personalen förlägger arbetstid hemma.Detta är en utveckling som snabbt slår igenom, speciellt istorstadsregioner där transport- och lokalkostnader är höga.Om man jämför de summor som regeringen pratar om i propositionen förolika insatser på IT-området - några tiotal miljoner - med dessamångmiljardinvesteringar, i kanske helt onödiga stadsmotorvägar, borde dettavara en signal till ett snabbt och gediget utredningsarbete.Kommunikationskommittén har i uppdrag att utreda detta, påpekarregeringen. Det är sant, men kommitténs arbetsmetodik och slutsatser tilldags dato oroar. Kommittén har redan nu i ett betänkande lagt fram förslagom ett investeringsprogram för väg- och järnvägsinvesteringar på 190miljarder fram . Förslaget baseras på ett mycket hastigt framtagetoch föga analyserat bakgrundsmaterial. Därefter skall man utreda IT och hurkommunikationssektorn skall miljöanpassas. En helt felaktig tågordning somflera experter och remissinstanser påpekar. Utredningen lägger t.o.m. framförslag som sträcker sig ända fram - utan att då ha tagit hänsyntill t.ex. IT-utvecklingen. Man utgår också från ett samhällsbygge sombaseras på att vägtrafiken ökar vilket är orimligt om manmenar allvar med ett uthålligt samhälle.Sammantaget leder prestationer tillstor osäkerhet om utredningen på ett seriöst sätt kan analysera IT:s roll i denframtida miljöanpassade kommunikationssektorn.Propositionen pekar mycket riktigt på att ökad användning av avancerad ITkan effektivisera fysiska transporter både till sjöss, land och med järnväg. Dåborde det vara utomordentligt viktigt att noggrant analysera behovet av ny -ofta mycket dyrbar - fysisk infrastruktur. Saneringen av statsfinansernaförutsätter förutsättningslösa analyser av 190-miljardersprogrammet. Desenaste tio åren rymmer flera avskräckande exempel på hur statliga medel harslösats bort på felaktiga projekt: , , delar avMälarbanorna, motorvägsbyggen, etc.Riksdagen bör uttala att inga beslut skall tas om statliga investeringar i nyavägar innan en seriös analys gjorts av IT:s inverkan på behovet av nya vägar.Vägdatabas -kommunikationsdatabas?Behovet av en vägdatabas är stort, då den kan ha positivaeffekter på både samhällsekonomi och miljöarbete. Det ärdock viktigt att den inte inskränks till att bara behandla vägarutan den bör också inrymma information om järnvägen,sjöfart, flyg, andra kollektiva färdmedel, cykelbanor etc. Detbör med andra ord vara en kommunikationsdatabas - inteminst för att underlätta för de allt mer miljömedvetnaföretagen och konsumenterna. Kommunikationskommitténpekar också på behovet av en ökad integrering avtransportslagen - denna databas kan vara ett utmärkt verktygi denna strävan. Om skall vara huvudman fördenna bas är tveksamt. har en lång tradition av attensidigt gynna vägsektorn. Frågan om huvudmannaskapetbör beredas vidare. förkommunikationsanalys () kan vara ett alternativ.Riksdagen bör uttala att en nationell digital kommunikationsdatabas börupprättas och att frågan om huvudmannaskapet för denna databas bör beredasvidare.IT och byggandePropositionen nämner i stort sett inte IT:s inverkan påbyggsektorn. Vi tar här upp två aspekter. För det förstaminskar IT behovet av lokaler eftersom lager, arkivrum,kontorsytor, etc. kan göras mindre. Även ökat hemarbete kanleda till ett ökat utnyttjande av befintliga byggnader. Dettakan vara en förklaring till den fortsatta låga nivån påbyggandet. Ur miljösynpunkt är detta välkommet eftersomenergiåtgång och materialåtgång per capita minskar.För det andra kan IT användas till att dokumentera det befintligabyggnadsbeståndet och rationalisera byggandet. Inte minst ur miljösynpunktär detta välkommet. En byggnad kan enkelt dokumenteras så att material,konstruktionsmetod, etc lätt kan studeras vid ombyggnader, rivning o.s.v.Detta underlättar återvinning av byggavfall och miljöanpassning avlokalbeståndet. Ett ytterligare problem är att ingen har en överblick av IT:smöjligheter och begränsningar inom byggsektorn. bör uttala attregeringen skall ge i uppdrag att utreda IT:s betydelse förbyggsektorn.IT och en miljömedveten marknadPropositionens intentioner kring miljödatabaser och enutveckling av kvalitetsdeklaration av miljödata är utmärkta.Svårigheten att kunna sovra i informationsflödet är dock ettstort hinder i IT-hanteringen. Dessa relevanta,kvalitetsmärkta miljödata måste snabbt och enkelt blitillgängliga för den breda miljömedvetna allmänheten ochalla sorts företag. är det så att det har blivitsvårare för konsumenter att välja miljömedvetet.Miljömärkningen är oklar, systemen är många, ofullständigaoch förvirrande. Det tar tid och kraft, endast engageradeorkar. Miljömärkning, miljöstandardisering, etc måste blienklare.Vi föreslår att det inte bara skall övervägas en kvalitetsdeklaration avmiljödata - bör få detta i uppdrag. Verket bör samtidigtkomma med ett samlat förslag om hur miljöinformation snabbt skall nå ut tillmarknadens aktörer.Riksdagen bör hos regeringen begära att får i uppdrag attkvalitetsdeklarera miljödata och komma med förslag om hur miljöinformationsnabbt skall nå ut till marknadens aktörer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvidgad nationell IT-strategi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en internationell ,3. att hos regeringen begär en utredning om statens ansvarför "ett rundare " enligt vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär en utredning om grundskolormed låga medelbetyg samt om pojkars och flickors IT-användning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de lågutbildades situation på IT-området,6. att hos regeringen begär en utredning om prissättningpå information från myndigheter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sextimmarsdagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättsligt observatorium,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det svenska språket och IT,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibliotekens roll,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkbildningen,14. att hos regeringen begär en utredning om IT:s inverkanpå behovet av nya vägar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell digital kommunikationsdatabas,16. att hos regeringen begär en utredning om IT:sbetydelse för byggsektorn,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsdeklarationer av miljödata ochmiljöinformation.