mot · GK02U629 · 1996-10-07 00:00:00 — menar att det måste föras en mer kraftfull politikmot , där de ständiga brotten mot mänskliga rättighetersärskilt uppmärksammas. Att ekonomi är en avvärldens snabbast växande och att marknadspotentialen iKina är mycket stor, får inte hindra från att kraftfulltfördöma agerande när det gäller mänskliga rättigheter,, , och ett antal andra frågor. I dennamotion pekar vi på de viktigaste anledningarna att föra enpolitik gentemot som mer präglas av avståndstagandeoch kraftiga uppmaningar till förändringar, än vad som skeridag. Vi anser vidare att regeringen bör ta initiativ tillmultilateralt agerande på högsta nivå mot kränkningarav mänskliga rättigheter.Hongkong: Orolig övergång"Ett land, två system" är den formel som lanserat förHongkongs inlemmande med . skall under enfemtioårsperiod vara autonomt och få behålla sin egenvaluta, sitt rättsväsende och sitt säregna politiska ochekonomiska system. Men har redan brutit det löftet,säger kritiker i . Den folkvalda lagstiftandeförsamlingen - miniriksdag - ska upplösas ochersättas av ett av utsett "råd". Bland dess 150handplockade medlemmar kommer det inte att finnas enenda representant från det demokratiska partiet, som vann 29av de 60 platserna i den lagstiftande församlingen i valet iseptember och därmed är territoriets största parti.Av de 150 ledamöterna är bara 14 folkvalda, majoritetenkommer från affärselit. Trots sin kapitalistiskagrundinställning tror majoriteten av affärsmän attderas finanser vinner på att de rättar sig efter de nyamakthavarnas diktat, även om det kan skada det öppna, friapolitiska klimat som råder i kolonin . Också i den sammansatta arbetsgrupp, vars arbete skall resultera i enprovisorisk lagstiftande församling i stället för nuvarande parlament, saknasrepresentanter för ..Journalister och intellektuella fruktar att den yttrandefrihet de nu åtnjuterinte kommer att bevaras, trots försäkringar om autonomi från de kinesiskamyndigheternas sida. Även om inga officiella restriktioner har införts harmånga lokala tidningar i blivit försiktigare i sin rapportering omKina. Det råder en form av självcensur för att inte stöta sig med denkommande överheten.Tusentals rika och välutbildade människor lämnar nu varjemånad. emigrerade över 100 000 och antalet beräknas bli ännustörre . Bara ansökte 200 000 personer om att fåemigrera. Många företag har dessutom börjat registrera sina huvudkontorutomlands. Över 32 000 små, medelstora och stora utländska företag - avvilka ett stort antal är asiatiska - har redan registrerat sig - bara påCaymanöarna.Taiwan: "Den rebelliskesonenmilitära maktdemonstrationer utanför isamband med första demokratiska presidentvalnågonsin, , är väl kända. De bottnar i attKina ser som en del av , och inteerkänner landets självständighet. Vidare är det besvärandeför att ett demokratiskt val hålls så nära inpå denkinesiska gränsen, av kineser, medan det i inte finnstillstymmelse till demokratiska valmöjligheter. Kineseruttrycker ofta sina relationer till med familjäraliknelser. kallas därför ibland för "den rebelliskesonen" eller liknande.I princip är ledarna i och egentligen ense: Man önskar enåterförening. Men de två regeringarna kan inte komma överens om hur dettaskall ske. president har uttalat att "fred står högst pådagordningen". Även har börjat tala i mindre krigiska termer.Hongkongtidningen , som står regeringen nära, publicerade eftervalet en intervju med , talesman för i , som hävdadeatt "dörren står öppen" för ett toppmöte mellan ledarna på fastlandet ochTaiwan. Problemet har varit att vill hålla sådana samtal påneutral mark, i ett tredje land som t ex . har alltid insisteratpå att alla överläggningar måste hållas i eftersom "är enkinesisk provins".Tibet: Samma problem somalltidTibet ockuperades 1951 av efter att ha varitsjälvständigt sedan den kinesiska revolutionen . Etttreårigt upprorsförsök slogs ner av 1959, och Tibetsandlige ledare flydde till . antogFN:s generalförsamling en resolution om det tibetanskafolkets rätt att behålla sin religiösa och kulturella särart ochsin religion.Kina har hållit ett hårt grepp om , men efter juli 1994 ochkonferensen i om arbete i , har förtrycket hårdnat alltmer. Iindiska tidningar kunde man läsa notiser om att den brittiskeutrikesministern hade en lång diskussion med sin kinesiskemotsvarighet om nödvändigheten att starta en dialog med för attfinna en slutlig lösning på den tibetanska frågan. Hur känslig Tibetfrågan ärför kineserna, kunde den kinesiske oppositionella systervittna om vid ett Sverigebesök , då utrikesutskottet tillsammans medriksdagens tvärpolitiska mänskliga rättighetsgrupp träffade henne. En av defjorton åtalspunkter fälldes för var just att han stödde etttibetanskt självstyre.Dalai Lama presenterade ett förslag om som endel av men med självstyre utom i utrikes- och försvarspolitik. Det godaanseende som den tibetanske ledaren och hans regering har är en utmaningmot , liksom hans exilregering i Dharmsala i och hans resor ivärlden för att tala för sak.Kinas senaste drag mot är att angripa religionen, eftersom den är ensammanhållande faktor för tibetanerna. 600 politiska fångar finns i kinesiskafängelser, där hälften är munkar och nunnor, över 6 000 kloster har stängtseller förstörts , och när tibetanerna enligt gammal tradition utsågen ny andlig ledare, valde kineserna en annan företrädare, som de menadevar den riktige. Den av utsedde pojken är försvunnen och mantror att han är i fångenskap i tillsammans med de 50 munkar somkallades till för att assistera vid den installationen av den kinesiskainstallationen. har officiellt meddelat att de har "kontrollen" överhonom.Enligt den officiella nyhetsbyrån har tibetanerna lovats religiösfrihet - men bara om de tar avstånd från sin ledare . Löftet blir ipraktiken ett hot eftersom tibetanerna dyrkar sin andlige ledare och denreligiösa övertygelsen är sammanlänkad med andlige ledare gästade . Detta fördöm-des av . bad skyndsamt om ursäkt och försäkrade att komma hit endast i sin egenskap av fredsapostel, inte som exiltibetan,och att inte ifrågasätter anspråk på Tibet.BhutanDet lilla landet ligger inklämt mellan stormakternaKina och , båda med kärnvapen. I , alldelesbortom gränsen till , finns tiotusentals soldater fråndet kinesiska folkets befrielsearmé, som förutom att försökabehålla kontrollen över också bevakar de långa,odemarkerade gränserna i . 1962 utkämpade Kinaoch ett krig över de omstridda områdena, och detfinns fortfarande spänning i området.Bhutan har fört en relativt självständig utrikespolitik, försiktigtbalanserande mellan de mäktigare grannarna. Folkmajoriteten utövar sammatyp av buddism som i , man dyrkar som en religiös ledare -men man håller ett bestämt avstånd till hans politiska verksamhet, tillexempel den tibetanska exilregering han satt upp i Dharmsala i Indien.Liksom har också gränsproblem med . Kinesiskakartor, som spreds , markerade även stora delar av norra tillhörande . Men gränsdragningsproblemet är mindre viktigt idagän förut. Problemet gäller landets överlevnad som självständig nation. Iprivata samtal med bhutanesiska myndighetspersoner kommer nästanoundvikligen två frågor alltid upp: , som invaderades av för fyradecennier sedan, och , som absorberades av 1975. Både Tibetoch det lilla - mellan och - var tidigare i praktikensjälvständiga länder som slukats upp av större grannländer.Mänskliga rättigheter:Rekord i dödsstraffKinas brott mot de mänskliga rättigheterna är mycketomfattande. Enligt kommer attsätta rekord i dödsstraff , 1996. 1995 hade 3 610dödsdomar och minst 2 325 av de dömda avrättades, enligtAmnesty. Detta var fler än i de övriga 40 länder därdödsstraff tillämpas. I den 118 sidor långa rapporten beskriver Amnesty detaljerat en rad grova brottmot de mänskliga rättigheterna. Förtrycket drabbar numerainte bara oliktänkande utan också bland annat affärsmän,barn och medlemmar av religiösa grupper. Och förövarna vetatt de går fria. Att protesterna internationellt inte är meromfattande beror troligen på att landet är världens störstatillväxtmarknad.Tortyr och summariska rättegångarEnligt Amnesty används tortyr i hela det kinesiskasamhället. Misshandel, spöstraff och bruk av elektriskabatonger, elpistoler eller fingerfängsel - där tummarnafixeras i en smärtsam ställning mellan skulderbladen - ärnågra metoder, skriver Amnesty. Offren behöver inte ensvara misstänkta för brott, det kan räcka med någon tvist meden myndighet.Årligen fängslas i hundratusentals människor utan åtal ellerrättegång. Domarna faller ofta endast efter det att de åtalade harblivit arresterade. Straffen kungörs ofta vid massmöten, där de dömdatvingas paradera som boskap innan de förs bort för att avrättas med ett skott inacken. Avrättningarna är offentliga. Räkningen för gevärskulorna skickas,enligt , till de avrättades föräldrar.Den 26 april 1996, antinarkotikadag, dömdes 769 människor tilldöden. Fler än 100 avrättades , enligt Amnesty. I skiftet april-maj1996 beordrade alla inom rättsväsendet att gå till samlad attack motbrottsligheten. Polisen i samtliga städer skulle samarbeta, så att svåra brottklarades upp. Kampanjen mot brott, som går under namnet "Hårdare tag"räknar sina framgångar i de resultat polis, utredare och domstolar läggerfram, och snabba avrättningar räknas som en stor framgång. Rättssäkerhetenkan ifrågasättas i ett sådant förfarande, också politiska oppositionella dömssom brottslingar. Oliktänkande skickas till arbetsläger utan rättegång.Erkännande tvingas ofta fram genom tortyr.Inhuman familjepolitikEnbarnspolitiken som infördes i har enligt flerakällor inneburit att miljoner småflickor dödats redan vidfödseln eller överlämnats till de statliga barnhemmen. Enligtprogram som visats bland annat på engelsk TV, ärförhållandena på de kinesiska barnhemmen väl så illa somdet vi såg från för . Källor menaratt barnadödligheten på hemmen i genomsnitt är uppemot 50procent, medan den på vissa barnhem är total.Det rapporteras också om tvångsaborter och tvångssteriliseringar utfördapå människor som inte velat följa enbarnspolitiken. Detta förutom att densom väljer att ha fler än ett barn går miste om en mängd sociala förmåneroch tvingas betala högre skatt.Religiös förföljelseDet ökade religiösa intresset har oroat kinesiskamyndigheter. Därför kom en ny lag 1994 som inskränkte detpraktiska utövandet av de godkända religionerna. I vissaområden krävde myndigheterna att de religiösa skulleregistrera sig. Religiösa aktiviteter som "underminerarlandets gemensamma politik" förbjöds. Religionen skullevara patriotisk, hette det. Arbetsläger, fängelsedomar ochtrakasserier är vanliga medel i polisens jakt på ickeönskvärda religiösa utövare, skriver Amnesty.Kinesiska talesmän i den avlägsna provinsen i nordvästra ,befolkad av muslimska minoriteter, har aviserat hårdare tag mot muslimskaseparatister. Tidningen skriver att skall "bygga enstålmur mot separatisterna". Polisen uppges ha beslagtagit 2 700 kilosprängmedel och stora mängder gevär och ammunition på mindre än enmånad. "För att slå vakt om stabiliteten i Xinjiang måste vi behålla politiskkänslighet, ständigt tänka på faran och göra säkerhetsförberedelser" heter deti den kinesiska tidningen, med bilder på beväpnade poliser som paraderarmed motorcyklar och jeepar i provinshuvudstaden ansvarAmnesty tar inte ställning för eller emot sanktioner ellerbojkotter riktade mot regeringar, men understryker att störreföretag har ett avsevärt ekonomiskt inflytande och kananvända detta. Alla företag bör därför främja respekt förinternationella mänskliga rättigheter genom att "på lokal,provinsiell eller nationell nivå" ta upp sådana frågor tilldiskussion med regeringstjänstemän i , manarorganisationen.En sådan dialog ligger i storföretagens eget intresse och de kan självaföregå med gott exempel i sina relationer till den egna arbetskraften ochkunderna, framhåller Amnesty.Brott mot frihandelsreglerKina beslöt att kontrollera all finansiellinformation till landet, ett direkt brott motvärldshandelsreglerna om bl a nationell likabehandling. Detbetyder att utländska och inhemska informationsföretag börbehandlas lika när det gäller konkurrensfördelar. Alldistribution av ekonomisk och finansiell information utanförlandets egna kanaler är förbjuden. Alla utländskanyhetsbyråer måste registreras hos Xinhua, officiellakinesiska nyhetsbyrån, som bestämmer om, hur ochkostnaden för att sprida informationen i . Regeringentänker också straffa nyhetskanaler som sprider "förbjudeninformation eller baktalar nationella intressen".Protesterna lät inte vänta på sig efter beslut. Internationellanyhetsbyråer som Reuters, AP-Dow och Newsuttryckte sitt tydliga missnöje.Censurbeslutet kastar en mörk skugga över tro på öppna marknaderoch fri konkurrens inom den finansiella tjänstesektorn. Det gör också attKina inte bör välkomnas in i WTO (), dit ansökt om medlemskapsedan 1986.KärnvapenBara timmarna efter det att under första halvåret 1996genomfört en provsprängning med en kärnladdning saderegeringen i att den vill ha "ett rättvist ochallomfattande" förbud mot kärnvapenprov före årets slut.Kina förbehöll sig dock rätten att genomföra ytterligare enkärnsprängning. Sprängningen genomfördes i i dennordvästra provinsen , till största delen befolkad avminoritetsgrupper.Vilken kärnvapenpolitik egentligen för nu och framöver är det nogingen som vet. Mycket avgörs av maktstrider efter , menockså av i vilken grad omvärlden fördömer exempelvis provsprängningar avkineserna. har dessa protester varit alltför lågmälda, och inte alls påsamma nivå som när det gällde de franska sprängningarna.Kinas miljöKinas våldsamt snabba ekonomiska tillväxt, därindustrialiseringen nu sprider sig till landets inre delar, ger enenorm miljöförstörelse. Föroreningarna kommer inom tvåårtionden att vara så omfattande att de inte går att begränsa,och därmed utgöra ett hot för hela regionen, menarinvestmentbanken . Problemenkommer att få en sådan enorm omfattning att de överstigerde flesta människors fattningsförmåga, menar av senaste årsrapport, på svenska "Tillståndeti Världen ", handlar om de enorma miljöproblem som otygladetillväxt leder till.Öknen sprider sigOmkring 400 miljoner kinesers hem och utkomst hotas avökenutbredningen. lägger öknarna beslag odlingsbar mark, ett område nästan dubbeltså stort som . Det avslöjade vice skogsbruksministernZhu Guangyao på en internationell konferens i omökenutbredningen i och . En tredjedel av Kinaär redan öken. Att öknarna vinner terräng spär på dekinesiska jordbruksexperternas oro för hur man i längdenskall kunna föda alla människor i världens folkrikaste land.Stora markområden har redan gått förlorade både till följd avatt städerna växer och som resultat av översvämningar.Svenskt biståndDet svenska biståndet till var 1995 130 miljonerkronor. Merparten av pengarna har gått till olikamiljöprojekt, främst inom vatten- och avloppsrening. Vianser dock att inriktningen än tydligare bör vara attlösa miljöproblem, förutom att stärka de mänskligarättigheterna och demokratiseringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en gemensam multilateral aktion för ett stopp påKinas kränkningar av de mänskliga rättigheterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kränkningar av demokratiska rättigheter i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kränkningar av mänskliga rättigheter i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kränkningar av mänskliga rättigheter i Xinjiang,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om relation till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om summariska rättegångar och avrättningar i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inhuman familjepolitik i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religiös förföljelse i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brott mot frihandelsregler från sida,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt osäkerhet när det gäller kärnvapenpolitik,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en mer restriktiv och kritiskt hållen Kinapolitik frånSveriges sida.