mot · GK02Ub251 · 1996-10-07 00:00:00 — Inte minst elever inom det samhällsvetenskapligaprogrammet behöver APU för sin utveckling och stimulans i studierna.Tyvärr har inte skolan utvecklats för att mötaungdomarnas behov i den omfattning som SCB påvisar nedgång påarbetsmarknadssidan. Från och med /93 finns en form avlärlingsutbildning inom gymnasieskolan som ett komplement till denationella programmen med APU. Detta har prövats i obefintlig omfattning iSverige. I den nya gymnasieskolan kopplas lärlingsutbildningen till detindividuella programmet. Från att det i den gamla gymnasieskolan fannscirka 3 000 lärlingar 1987/88 finns det nu endast 25 lärlingar. Iprincip kan man alltså säga att denna form knappt existerar idag.Kristdemokraterna anser att en ny form av lärlingssystem bör byggas upp ochatt flera av gymnasieskolans program skall ha ett lärlingssystem. Det svenskalärlingssystemet bör utvecklas och sättas in i perspektivet av ett livslångtlärande.I infördes ett lärlingssystem 1994. Det är uppbyggt som en fyraårigutbildning enligt grundmodellen. Under det tredje och fjärde året kombinerasyrkesutbildning på arbetsplatsen med faktiskt produktionsarbete. Under dentid som lärlingen deltar i produktionsarbetet erhåller hon eller han lön som ärfastställd enligt avtal mellan parterna. Lärlingarna får också tillgång tillmodernare utrustning än vad skolan kan tillhandahålla. I harsärskilt de tekniska skolorna en omfattande lärlingsutbildning. För de flestayrkesområden kan eleven välja mellan två olika slags studievägar -skolvägen eller praktikvägen. I finns en särskild samordning avutbildningsaktiviteterna mellan företag och yrkesskola, ett "dualt" system.Lärlingsutbildningen bekostas där av företagen. Det är hög tid att göra någotåt det svenska lärlingssystemet också. Det gör inte skäl för sitt namn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsarbete för elevernas inflytande vid val av kurser inomämnena,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ser över kommentarerna till kärnämnena i syfte attdeklarera vikten av samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av fortbildning för lärare ur det etiska perspektivetom värdegrunden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kraftfullt verka för att motverka sexuella trakasserier,mobbning, främlingsfientlighet och rasism,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolforskningen också ger möjlighet för lärare att bedrivaforskning inom arbetets ram för att närma skolforskningen till skolgolvet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolan skall ta till varaflickors och pojkars olikheter genom t.ex. otraditionella metoder samt verkaför en jämnare fördelning av kvinnor och män inom lärarkåren,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utvärdering görs om förhållandet till betygssystemet inomolika kärnämnen och kursplaner för gymnasieprogrammen samt att ettförslag om alternativa system och viktning utreds,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gymnasielärarutbildningen utvecklas för att täcka behoven iden reformerade gymnasieskolan och stimulera till arbete i lärarlag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny form av lärlingssystem byggs upp inom flera avgymnasieskolans program,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om APU (arbetsplatsförlagd utbildning).