mot · GK02Jo932 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundDe har krav rests på en ny organisation av jakt-och viltvårdsarbetet i landet, bland annat här i isamband med motionerna 1992/93:Jo809 Jakt- ochviltvårdsorganisationen och 1993/94:Jo802 Jakt- ochviltvårdsorganisationen. I olika tidskrifter och debattartiklarhar kraftig kritik framförts mot det sätt varpå jaktintressenapräglar utfallet i beslut som har med jakt- och viltvårdsfrågoratt göra. I 1994 riktas hård kritik mot hurbeslutet om småviltjakt kom till.SNS Demokratiråd ...1994 bildades SNS Demokratiråd med syftet att stimulera enkonstruktiv och saklig debatt kring demokratins villkorgenom att föra ut begrepp, analyser och resultat från denstatsvetenskapliga demokratiforskningen. Årets rapport,"Demokrati och ledarskap", tar bland annat upp järntrianglaroch sektorsnätverk.... har synat jaktpolitikenDemokratirådet konstaterar att nära kontakter mellanpolitiker och särintressen kan hämma en öppen ochförutsättningslös debatt om olika handlingsalternativeftersom olika beslutsarenor ofta är slutna för kritik,innovationer och insyn. Rollfördelningarna blir oklara ochnära relationer får till följd att politiker blir särintressensfångar. Sektorspolitikens svårigheter exemplifieras med tvåfallstudier där beslutsprocessen har lett till offentlig debattoch kritik. Ett av dessa fall är jaktpolitiken, där beslutet omsmåviltjakten granskas särskilt.Man konstaterar ...konstaterar rörande jaktpolitiken bland annatatt:- av staten har givits en särställning och släppts ini beslutsprocessen-- svårigheten att förverkliga ett demokratiskt ledarskap i sektoriellabeslutsprocesser tydligt visas av besluten om småviltjakt och fiske ovanodlingsgränsen och på renbetesfjällen-- förslagsställarna gällande det nya upplåtelsesystemet för småviltjakt ochfiske (och ) har synnerligen goda kontaktermed regeringen, särskilt som handlägger dessafrågor-- långt ifrån alla berörda parter, inte ens de som brukar ingå i sektorn, ficktillfälle att kommentera förslaget till nytt upplåtelsesystem-- enskilda tjänstemän i hade stort inflytande överjaktpolitiken-- föga uppmärksamhet ägnades följderna för statens relationer med samernaoch samernas kulturella identitet-- samernas och miljörörelsens intressen inte gavs lika stor uppmärksamhetsom de organiserade jägarnas och att beslutet därför saknar legitimitet hosstora grupper-- den jaktutredning som tillsattes 1994 och som skall redovisas /juli1997 med ett undantag följer den gamla sektorspolitiken. Utredningenssammansättning är traditionell: flertalet experter är jägare eller företrädareför jägarintressena; har en expert, men samerna saknarföreträdare-- flera parter har uttryckt bekymmer över dominerande rolli jaktpolitiken och att dess privilegierade roll gentemot staten måsteomprövas, vilket skall tas upp i den nya jaktutredningen.-Demokratirådet konstaterar att kontroversen kringsmåviltjakten aktualiserar viktiga demokratiproblem,exempelvis:- att kraven på medborgarstyrelse långt ifrån var uppfyllda när det gällerbeslutsprocessen kring småviltjakten. Många berörda intressen fick inteens delta i de diskussioner som ledde fram till beslutet. Beslutsprocessenkom att sakna en öppen och bred debatt om avvägningar ochvärdeprioriteringar. Jaktsektorn visade prov på slutenhet och grupp-tänkande. Följden blev polarisering och bristande förankring.-- att rättsstatens krav inte blev särskilt väl tillgodosedda. Den aktuellasektorspolitiken suddade ut gränserna mellan staten och de organiseradeintressena - staten och är sammanbundna i en symbios avberoenden, vilket också skall tas upp i den nya jaktutredningen.-- att ur rättsstatssynpunkt har den principiellt grundläggande frågan omsamernas markrättigheter aldrig fått något tillfredsställande svar. Det ärsärskilt anmärkningsvärt att beslutet om småviltjakt togs alldeles innanSametinget instiftades och att jakten släpptes fri dagen innan Sametingetinvigdes.-- att natur- och miljöintressena ej beaktades och att någon miljö-konsekvensutredning inte genomfördes före beslutet.-- att politikerna förhöll sig relativt passiva. De såg inte till att berördaintressen och parter gavs tillfälle att delta i beredningen. Beslutsunderlagetblev därför ensidigt. , miljögrupper med flera väntade påremissrundor som inte blev av. Endast ett fåtal intressekategorierkontaktades och remissbehandlingen blev därför partisk. Förslagsställarnasnära kontakter med gav ett försteg framför andraberörda intressen.-... att vissa intressenmissgynnasDemokratirådet konstaterar att forskning om järntrianglaroch nätverk har visat att offentliga tjänstemän kan spela ennyckelroll i beslutsprocesser. Vi har erfarit att berördaintressen har missgynnats av handläggningen kring dettajaktbeslut, som säkerligen bara är ett exempel. Beslutet omutökat fiske gick till på i princip samma sätt vilket blandannat tas upp i där det konstateras att de regleringar av fisket sominförts i inte lyckats uppnå en effektiv produktion påbiologiskt uthållig grund. Även konstateraratt fiskepolitiken varit utsatt för påtryckningar frånintressegrupper.Utvärderingen nedslående ...konstaterar att utvärderingen av jaktpolitikenhar givit nedslående resultat. Medborgarstyrelsen är inte vältillgodosedd. Beslutsarenorna uppfyller inte rättsstatens kravpå maktdelning. Saklig utvärdering och offentlig insyn harförsvårats genom att de deltagande aktörerna inte harrespekterat gränserna för sina egna befogenheter.Demokratins legitimitet hotas när en öppen debatt omsakskäl och handlingsalternativ hämmas. Politikerna har tagitalltför stor hänsyn till särintressenas hot, vilket fått storaåterverkningar på demokratin.... och slår fast ...drar slutsatsen att betydande delar av svenskoffentlig politik knappast avspeglar det allmännas bästa. Imånga fall accepteras att beslut representerar detvälorganiserade fåtalets intressen. Inom jakt- ochfiskepolitiken konstateras att besluten uttrycker särintressensvilja.... att helhetssyn saknasDe demokratiska missförhållandena när det gäller beslutrörande jakt och fiske är uppenbara. Förhållandena har sittursprung i en centraliserad och sektoriserad beslutsmakt ochär inte förenliga med ett demokratiskt styrelseskick.Riksdagen har antagit proposition 1992/93:13(Riodeklarationen UNCED). Riodeklarationen understrykernödvändigheten av demokratiskt fattade beslut och att olikabefolkningsgruppers erfarenheter tas tillvara (prop.1992/93:13, s. 9). antog "Strategiför biologisk mångfald" (prop. 1993/94:30). I strateginframhålls att försiktighetsprincipen måste gälla, eftersom viinte har någon exakt kunskap om de grundläggandeprocesser som är förutsättningen för den biologiskamångfalden. En helhetssyn skall tillämpas vad gäller åtgärderför att upprätthålla ekologiska processer och säkra arterslångsiktiga överlevnad.Särintressena får domineraNatur- och miljöorganisationerna i samlar mer ändubbelt så många medlemmar som till exempel . De miljöanknutna organisationerna hartillsammans med samerna i ett flertalsammanhang påtalat missförhållanden gällande framföralltbeslutsprocesserna i samband med jaktbeslut, men även vadgäller fiske. ochDemokratirådets utkomna rapport styrker denmycket allvarliga kritik som har framförts. Det äruppenbarligen så att grundläggande demokratiska spelreglerhar åsidosatts till förmån för särintressen med kopplingar tillexempelvis . Handläggningen avfrågor knutna till jakt och fiske måste granskas omgående.Den jaktutredning som just nu pågår har en referensgrupp uteslutandebestående av jägare med ett undantag. Inte heller denna utredning förett utvärderingsresultat på demokratisk grund, eftersom natur- ochmiljöorganisationerna liksom samerna även hålls utanför. Denpågående jaktutredningen måste vidgas till att omfatta ävenföreträdare för natur- och miljöintressen samt renskötande samer.Svenska Jägareförbundet åtnjuter cirka 46 miljoner av staten.Jägareförbundet ger ut tidskriften . I denna tidskrift ondgör sigartikelförfattarna regelbundet över meningsmotståndare, framförallt över demsom företräder naturvårdens intressen. Agitationen mot samerna har fåttrasistiska förtecken sedan beslutet om småviltjakten och fjällfisket trädde ikraft. Det årliga anslaget till bör grundligengranskas och sannolikt kan staten göra en stor årlig besparing här, alternativten omfördelning av medlen så att även de som företräder naturvårdensintressen får del av summan.Ny organisation nödvändigBeslutsprocesserna och besluten i framför allt jaktfrågor tersig föråldrade, inskränkta och föga demokratiskt förankrade.De reser allvarliga frågor kring demokratins framtid.Konsekvenserna av beslut där särintressen har styrt i jakt-och fiskefrågor är inte heller i överensstämmelse medRiodeklarationen och Strategi för biologisk mångfald.Försiktighetsprincipen har inte tillämpats. En ny modernsjälvständig organisation med stor integritet behöver snarastinrättas för att ta tillvara och samordna kunskaper ifaunafrågor.Ovanstående redogörelse visar att långtgående åtgärder krävs för attkomma tillrätta med allvarliga problem knutna till demokratiska frågorrörande jakten. Större öppenhet och insyn är nödvändigt. Åtgärder för attförhindra en upprepning måste vidtas omgående. passivitet iriksdagen har lett till djupa konflikter mellan olika intressen och till en alltallvarligare miljösituation. Det är dags att ändra på det . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en djup granskning av beslutsprocesser och handläggning isamband med beslut om jakt och fiske, särskilt beslutet om nyttupplåtelsesystem ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgat direktiv för den pågående jaktutredningen och attföreträdare för natur- och miljöorganisationerna liksom för de renskötandesamerna bör ingå till minst lika stor del som jägarintressena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en granskning av det årliga bidraget till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en modern demokratiskt sammansatt organisation meduppgift att samordna kunskaper i faunafrågor.