mot · GK02Jo236 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta kan t.ex.gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt till valfrihet skulle skapa möjlighetatt etablera små ålderdomshem eller att ordnas på ett flexibeltsätt.Ny teknik ger landsbygden nyamöjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet har öppnatnya vägar för arbete och sysselsättning. Man är nu mindreberoende av vart arbetet lokaliseras. Detta medför ocksåökade möjligheter för nya sysselsättningar på landsbygden.För att underlätta en sådan utveckling krävs en ny syn i relationenarbetsgivare och arbetstagare. De gamla strukturerna passar ofta inte in i enny tid. Anställningsförhållandena kan bli mera informella ochentreprenörskapet utvecklas på områden där tidigare strikta anställnings-regler varit gällande. Här anser vi att man bör se över arbetsmarknads-lagstiftningen i syfte att underlätta och öka flexibiliteten för små, nystartadeföretag.Kommunikationer och servicePå landet är bilen och kommunikationerna helt avgörande förframtiden. Bilen är en oersättlig resurs och kommer att såförbli. Målsättningen måste därför vara att göra bilarna ännumer miljöanpassade, utan att försvåra för människor attanvända bilen.Likaså är de enskilda vägarna nödvändiga i landsbygdens infrastruktur. Vimoderater motsatte oss därför de kraftiga neddragningarna av de enskildaväganslagen . Det är bra att regeringen nu tillmötesgåttvåra krav på högre anslag.Den kommersiella servicen på landsbygden är viktig. Etableringar kanunderlättas genom översyn av regelverken. Att ställa för höga krav pålanthandeln, kaféägaren eller hårfrisörskan kan göra etableringar omöjliga.Regler som syftar till att förbättra servicen får inte motverka sig själva ochleda till det motsatta. Vi anser att en översyn av dessa regler, som påverkaretablerings- och servicemöjligheterna, skall göras skyndsamt.Basnäringarna på landsbygdenDe areella näringarna, jorden och skogen, som ingåendebehandlats tidigare i motionen och vad gäller skogen i ensärskild motion (1996/97:Jo308), utgör grunden förverksamheten på landsbygden. Det är därför helt avgörandeför landsbygdens framtid hur utvecklingen blir inom dessaområden. Vi vill värna och utveckla såväl jordbruket somskogsbruket.En målsättning för det svenska skogsbruket måste vara att väsentligt ökaförädlingsgraden. De arbetstillfällen som genereras genom skogsråvaran kandärigenom öka. För att lyckas med detta krävs en prioritering av forskningoch produktutveckling, men också en politik som underlättar för förändringoch flexibilitet inom näringslivet.Kombinationen jord- och skogsbruk har av tradition varit stark i vårt land.Vi menar att denna struktur är viktig även . Familjejordbrukenutgör här en viktig förutsättning. Vår målsättning är att ytterligare stärkafamiljejordbruken och det enskilda ägandet av jord och skog.Äganderättsfrågorna och ersättningsreglerna vid intrång är också viktiga idetta sammanhang. Den privata äganderätten måste värnas.AllemansrättenDen svenska allemansrätten är unik. Från moderat sida är vimycket angelägna att bevara denna rätt utifrån de tankar ochprinciper som tidigt tillämpades och som bygger påpersonligt ansvar. har försök gjorts att utnyttjaallemansrätten med vidare syfte. Att bedriva affärsmässigoch inkomstgivande verksamhet i organiserade former påannans mark under täckmanteln allemansrätt är enligt våruppfattning felaktigt. Sådan verksamhet kränkeräganderätten och kan förorsaka markägaren både skada ocholägenhet. De tankegångar som kommit till uttryck såväl frånNaturvårdsverkets sida som från , attlänsstyrelsen, utan kontakt med berörd ägare, skulle prövaoch avgöra rätten att bedriva sådan verksamhet anser vi varastötande och strider mot vår rättstradition. Vi kommer attmed kraft värna den traditionella allemansrätten och dessrättigheter och skyldigheter som vi motsätter ossinskränkningen i äganderätten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering av miljömotiven förhandelsgödselbeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av EU:s jordbrukspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjölkkvoterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för en förenkling av regelverken förEU:s olika ersättningssystem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om våtmarker,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sammanhållet delprogram för konventionellt jordbruk inomramen för EU:s miljöprogram för jordbruket,7. att hos regeringen begär förslag till förenkling av regelverkenför miljöersättningen i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vallstöd,9. att hos regeringen begär en uppföljning avjordbrukspolitikens konsekvenser i norra i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om revalveringskompensationen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nivån på miljö- och djurskyddsreglerna inom EU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om glesbebyggelserätten,113. att hos regeringen begär en översyn av regler som påverkaretablerings- och servicemöjligheter på landsbygden i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allemansrätten.