mot · GJ02Ub32 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop.1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. Inledning ochsammanfattningFolkpartiet yrkar på att proposition 1995/96:184 avslåseftersom den innebär en återgång till centraliseradregelstyrning, som till och med är hårdare än det system förantagning som gällde års högskolereform.Regeringens förslag innebär också en ökad byråkrati för attadministrera systemet.Förslagen i propositionen strider alltså mot de principer som gällde för1993 års högskolereform. De stämmer inte heller med de principer fördecentralisering och målstyrning som gäller inom statsför-valtningen. De stämmer vidare inte med principerna för nya gymnasieskolanoch de nya målrelaterade betygen.Folkpartiet anser att de förslag som Utredningen om uppföljning av 1993års universitets- och högskolereform () presenterade är väl genom-tänkta.1. Det behövs en klar ansvarsfördelning mellan de olikaaktörerna:* Regering och riksdag sätter ramarna för verksamheten genomhögskolelag, högskoleförordning och regleringsbrev. ** Universitet och högskolor skall vara antagningsmyndigheter med ansvarför behörighet och urval inom de ramar som riksdag och regering ställtupp. ** är tillsynsmyndighet som kontrollerar att högskolornaföljer det regelverk som är fastställt.*2. Behörighetskraven för de olika utbildningarna skall inomgällande ramar bestämmas av dem som har ansvaret för denaktuella utbildningen dvs. den enskilda högskolan. * För att underlätta för dem som studerar i gymnasiet och andra som villmeritera sig för olika utbildningar införs ett system med standard-behörigheter som (enligt högskolornas eget gemensamma beslut) gällerstörre delen av de utbildningar som vänder sig till högskolenybörjare.*3. Långsiktigt bör man sikta på ett system där så stor del sommöjligt av utbildningarna kan anta alla behöriga sökande.4. Metoderna för urval skall anpassas till den utbildning detgäller och de speciella förutsättningar som gäller för denna. * Det finns i detta inget hinder för att de blivande studenterna får enöverblick och en bas för sitt handlande.*5. Betyg och högskoleprov är inte tillräckliga för framtiden. * Båda systemen har brister ur prognossynpunkt. De passar inte heller allasökande med deras varierande bakgrund. ** Risken är stor att sökande med goda förutsättningar för den aktuellautbildningen men med mer udda meriter inte kommer till sin rätt. ** I många fall är dessutom andra kvalifikationer än de som mäts medbetygen och högskoleprovet viktiga för den sökta utbildningen/yrket. ** Det nya betygssystemet innebär också att man riskerar att alla sökandetill vissa attraktiva utbildningar kommer att ha högsta betygi alla eller nästan alla aktuella kurser. Då behövs metoder förkompletterande urval. Det krävs därför att man utvecklar andraurvalsmetoder som komplement till betygen och högskoleprovet. ** Det kan vara olika typer av lämplighetsprov, men också mer direktakunskapsprov. ** Betygsberedningen som gav förslaget om det nya betygssystemet ansågatt det inte var lämpligt att använda vid urval.*6. Universitet och högskolor kommer att fåsökande med mycket varierande bakgrund. Det måste därförfinnas möjligheter att ta individuell hänsyn till personer medmeriter som inte är förutsedda i regelverket. * Därför föreslog införandet av urval på särskild grund. Inomramen för denna kan man också på ett mer flexibelt sätt ta hänsyn tillomfattande erfarenhet av verksamhet inom arbetslivet och andra av densökande åberopade särskilda skäl. *Den grundläggande behörigheten(allmän behörighet) och kärnämnenFolkpartiet anser att införandet av kärnämnena i gymnasietssamtliga program bl.a. motiverats med att allagymnasieprogram skall ge allmän behörighet förhögskolestudier. Det nya betygssystemet har engodkändgräns som innebär att den elev som får betyget ickegodkänd inte har tillräckliga kunskaper och/eller färdigheter. (I systemet ingår också att han/hon kan tentera om för att fågodkänt.) Det är därför en självklar konsekvens av beslutenom gymnasieskolan och betygssystemet att begreppet"fullföljt ett nationellt program" bl.a. skall innebära att manerhållit minst betyget godkänt på de kurser som räknas tillkärnämnena.Regeringen frångår de intentioner som fanns i beslutet om den nyagymnasieskolan när den nu säger att godkänt på av kurserna igymnasieskolan skall räcka.Särskild behörighet i form avstandardbehörigheterStandardbehörigheter är ett sätt att strukturera större delenav de särskilda förkunskapskrav från gymnasieskolan somkan krävas. har ien skrivelse bundit sig för att samtliga universitet ochhögskolor kommer att tillämpa standardbehörigheterna förstörre delen av de antagningsalternativ som kan sökas.Regeringen förutsätter att det skall finnas en uppsättning standard-behörigheter (färre än dem som utredningen föreslagit) som fastställs avHögskoleverket, efter hörande av och universitet/högskolor.Dessa standardbehörigheter skall gälla för alla "utbildningar som leder tillyrkesexamen". skall avgöra vilka standardbehörigheter somskall gälla för vilka av dessa program. För övriga kurser och program som"vänder sig till nybörjare i högskolan" får högskolorna själva välja vilkenstandardbehörighet som skall gälla. Man får också för sådana utbildningar haandra behörighetskrav än standardbehörigheterna. Detta måste dock god-kännas av Högskoleverket.Brist på analysPropositionen innehåller ingen analys av hur ett modifieratsystem med standardbehörigheter kan komma att se ut.Detta innebär att man inte nu kan avgöra om regeringens förslag ärgenomförbart och vilka konsekvenser det har för den framtida startnivån förolika högskoleutbildningar. Risken finns att behörighetsnivån blir sänkt iförhållande till eller att man måste acceptera "icke adekvata"förkunskapsnivåer, vilket i slutändan kan innebära att utbildningstiden för denberörda högskoleutbildningen måste förlängas för att inte slutresultatet skallförsämras. En annan konsekvens kan bli att utveckling av nya utbildningarsom bygger på specialkunskaper hos de studerande försvåras.Först när gjort sin utredning kan man se konsekvensernaför de olika utbildningarna.UrvalFolkpartiet anser att utgångspunkten skall varahögskoleförordningens princip att urvalet skall ske medhänsyn till de sökandes möjlighet att tillgodogöra sigutbildningen.De urvalsmetoder 93 föreslog skulle få användas var betyg,högskoleprov, annat särskilt prov (i detta ingick också olika former avintervjuer) samt tidigare utbildning eller erfarenhet. Vidare att högskolornaockså skulle ha rätt att anta studenter "på särskild grund". Som särskild grundfick man räkna- omfattande erfarenhet av verksamhet inom arbetslivet-- kunskaper och erfarenheter som är av speciell betydelse för den söktautbildningen och övriga av den sökande åberopade särskilda skäl.-Det innebär bl.a. att urval på betyg inte skall behöva skeenligt en och samma princip till alla utbildningar. Iställetskulle man vid urvalet kunna ta speciell hänsyn till betyg,erfarenheter och kunskaper som var av särskild betydelse förden sökta utbildningen.Regeringens förslag är att antagning på betyg skall baseras på ettmedelvärde (motsv) på betygen på de bästa av de kurser som densökande har. Samma beräkningsmetod skall gälla oberoende av inriktningenpå den utbildning som ansökan gäller. Kompletterade betyg skall tas med iberäkningen. Eftersom vi kommer att ha sökande medmånga olika typer av betyg skall de sökande antas i olika grupper, beroendepå bakgrund, där platserna fördelas proportionellt mot antalet sökande i deolika grupperna. Dessutom är det nya betygssystemet målrelaterat och lämparsig svårligen för medelvärdesuträkningar.Nej till återgång till ett centralistisktsystemHögskoleverket skall efter hörande av ochuniversitet och högskolor komma med förslag om hur de nyaoch de gamla gymnasiebetygen skall värderas. Reglerna skallalltså fastställas av regeringen. Regeringen skapar ett systemdär man har samma turordning till alla sökalternativ, vilketger en situation där det finns en grupp sökande som kankomma in på nästan allt de vill, som det finns engrupp som inte kan komma in på någonting vare sig de villläsa det eller ej. Lite hårdraget kan man säga att man skaparett klassystem bland de sökande.Folkpartiet kan inte acceptera ett sådant system. skallockså värdera olika typer av betyg, svenska och utländska. Tidigareerfarenheter har lärt oss att det är komplicerat. Möjligheterna att man fåroplanerade och oönskade effekter finns, vilket erfarenheterna från det tidigareantagningssystemet (enligt förordning) visar.Det kommer att kräva ändringar och lappningar på systemet, vilket innebäratt man inte når den stabilitet som regeringen säger sig eftersträva.Erfarenheten säger också att urval på betyg av den typ som regeringenföreslår kommer att ge incitament för de mest målmedvetna eleverna att iförsta hand se taktiskt på sina studier i gymnasieskolan. Man försöker påolika sätt "så billigt som möjligt" skaffa sig poäng så att man kan komma inpå de mest attraktiva utbildningarna. En sådan utveckling gynnar inte deelever som kommer från icke-studievana miljöer.RättssäkerhetRegeringen anför ökad rättssäkerhet för studenterna som målför sina förslag; vi anser att rättssäkerheten minskar, specielltgäller detta oklara roll som bådetillsynsmyndighet och den myndighet som i praktikenbestämmer över hur behörighets- och urvalssystemen skalltillämpas. Vem skall utöva tillsyn över Högskoleverketsbeslut om antagningsreglerna?Färre spärrar till högskolanFolkpartiet förordar en delvis ospärrad högskola där sökandesom har grundläggande behörighet - är godkända ikärnämnena - själva bedömer sin kompetens för högrestudier. I examensbeskrivningen finns översiktligt målen förden utbildning som söks. På förhand kändastandardbehörigheter är en hjälp när den enskilde väljer.Grundläggande behörighet kan den sökande ha förvärvat påflera olika sätt, t ex ungdomsgymnasium, komvux ellerfolkhögskola eller på annat sätt. Detta skulle ge den enskildeansvaret för att själv bedöma sin kompetens, sin förmåga ochsin vilja att studera. Vi anser att ett system för en delvisospärrad högskola bör prövas i Sverige.Ökad användning av IT ochdistansutbildning en väg till en delvisospärrad högskolaBegreppet det öppna eller "det virtuellauniversitetet" kan bli verklighet. Såväl föreläsningar ochutbildningsadministration som grupparbeten,laborationsövningar och prov kan förmedlas via IT. Lärareoch studenter kan sinsemellan diskutera, oberoende av tidenpå dygnet. Inom landet finns ett värdefullt kunnande omdistribuerad universitetsutbildning. Detta kunnande bör tastill vara och vidareutvecklas. Det finns internationellaerfarenheter av virtuell undervisning bl.a. från New Jerseysom visar på bättre studieresultat för grupper av studenter.Liknande miljöer för högre studier borde startas i Sverigeoch utvärderas systematiskt.Det är fullt möjligt att vara inskriven vid en högskola men ändå befinna sighemma och studera. kan minst första året av en högskoleutbildningges på distans som alternativ till en mera traditionell utbildning. Folkpartietser detta som en möjlighet för en delvis ospärrad högskola.Satsningar på modern utbildning innebär att nya möjligheter praktiskt kangöras tillgängliga på telenät och via lokala databaser. Kurser ochutbildningsmaterial blir därmed tillgängligt inte bara i skola/högskola utanockså i arbetslivet. Kvalificerad yrkesutbildning är ett område för IT-pedagogik där varvade utbildningsmöjligheter på arbetsplatser ingår.Distansutbildning är vidsträckt tillämpbart och har en enorm potential förkreativa initiativ. Den europeiska satsningen på distansundervisning,DELTA, har fortfarande ett alltför lågt svenskt deltagande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om regelsystem för tillträde tillhögre utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om urval,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om standardbehörigheter för särskild behörighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grundläggande behörighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försök med en delvis ospärrad högskola.