mot · GK02N270 · 1996-10-07 00:00:00 — anser dels att man bör göra en översyn avregelsystemen i sig och i möjligaste mån förenkla dem just för nystartare.Dessutom bör man genom kunna ge alla nystartare under de förstaåren en utökad gratis service när det gäller att fylla i blanketter, hjälpa tillmed deklarationen m.m.De föreslagna regelförenklingarna, den ökade servicen och eventuellskattereduktion under företagarens startfas bör utredas och beslutas under detkommande budgetåret med verkställighet 1998.A 2.2 Ny former för glesbygdens förvaltningDet är viktigt att observera skillnaden mellan att utveckla landsbygdenoch att utveckla tätorter. har glesbygdens utvecklingsproblemofta definierats som en brist på entreprenörskap och entreprenörer. Dettahar gett oss en glesbygdspolitik som byggt på att utifrån kommandeentreprenörer skall stimuleras att etablera verksamhet och skapaförsörjningsmöjligheter för den lokala befolkningen. Detta innebär egentligen inte tilltror den lokala befolkningen förmågan att försörjasig. Landsbygden har uppfattats i huvudsak som en leverantör av råvaror.Det finns risk för att allt färre människor kommer att hapermanenta jobb att bygga sin försörjning på. Många, kanske rent av deflesta, kommer att få kortvariga projektanställningar och sedan i olikaperioder vara "oanställda". Rörligheten på arbetsmarknaden kommer att varastor även om denna rörlighet inte, som det varit tidigare, är förenad med attmänniskor flyttar runt i landet. En sådan utveckling på arbetsmarknaden somvi nu ser växa fram kan paradoxalt nog gynna landsbygdens människoreftersom dessa redan har stor vana vid sådana arbets- och försörjnings-förhållanden.Uppgiften för stöd till glesbygden är inte främst att ge ekonomiskt stöd, atttillföra eldsjälar utifrån eller skapa projekt. Uppgiften är snarare att synlig-göra ortens ekonomiska tillgångar och möjliggöra en aktivering av dessautan att ortens befolkning förlorar kontrollen över dem. Det är viktigare att tareda på vad man har och vad man är bra på än att undersöka vad som fattas.Att exempelvis skapa processer för vidareförädling av glesbygdens råvarorbör vara en uppgift för näringspolitiken.Som en konsekvens av detta synsätt har under lång tidframhållit principen att ägande av jord- och skogsbruk skall vara förenat meden bo- och brukarplikt. Principen innebär att företag och naturresurser sålångt det är möjligt bör ägas och brukas av de lokalt boende och engagerademänniskorna. Detta innebär också att det i första hand bör vara de lokaltboende som får förköpsrätt då äganderätter skall överföras. anseratt en lagstiftning bör utvecklas i den riktning vi här angivit.A 2.3 Förbättra bankkonkurrensen och öka bankservicen tillsmåföretagareBankernas till stor del självförvållade kris och vanskötseln av de statligafinanserna ledde till att de mindre företagen hadesvårt att få normala krediter till sin löpande verksamhet. Därför harmånga företag tvingats minska sin verksamhet, eller avstå från attutvidga den och flera företag har gått omkull helt i onödan. Med ökadarbetslöshet och försämrad samhällsekonomi som följd. Staten måste setill att bankerna sköter sina uppgifter eller starta en egensmåföretagarbank. Det behövs också utbildning av småföretagsvärderaretill bankerna.Miljöpartiet är positivt till åtgärder som kan leda till en ökadbankkonkurrens och därmed bättre villkor för bankernas kunder - framföralltbankernas småföretagskunder. Det är också viktigt att Finansinspektionenföljer upp utvecklingen av ett vidgat ägande av banker. Regeringen börredovisa erfarenheterna av banksektorns ägarexpansion till inomförslagsvis två år.A 2.4 Öka sysselsättningen genom stöd till småföretagDet s k 800-miljonersprogrammet 94/95 har enligt gjorda utvärderingarvarit relativt framgångsrikt. Programmet har visat att det är möjligt attåstadkomma en hög sysselsättningseffekt på korta tidsfrister.Miljöpartiet anser att en liknande satsning under kommande budgetårskulle kunna bli ännu effektivare eftersom man kan basera programmet påvunna erfarenheter och dessutom satsa på en processorienterad utvecklingenligt avsnitt 3.1.7 ovan. En del av den i sysselsättningspropositionen avsattamiljarden kronor skulle kunna användas för detta ändamål.A 3. Stöd till kooperativ utvecklingMiljöpartiet anser att LKU-verksamhetens effektiva verksamhet skall haökade resurser och föreslår en höjning med 8 miljoner kronor.A 3.1 Kvinnors kooperativa företagandeRiksskatteverket har en i utvärdering av LKU (Lokala KooperativaUtvecklingscentra) visat att de resurser som går till ny kooperation ärmycket kostnadseffektiva (per arbetstillfälle). I andrasammanhang kalkylerar man med långt högre kostnader för att tillskapanya arbeten. RSV konstaterar också att den naturliga andelen kvinnor inya kooperativa verksamheter är hög. anser därför att avstödet till nyföretagande får disponeras för särskilt stödtill kvinnors kooperativa verksamhet.A 3.2 Rådgivning åt kooperativ verksamhetLKU bedriver en mycket blygsam men effektiv rådgivning under formersom inte erhållit någon ekonomisk garanti. För att säkerställaLKU:s effektiva rådgivningsverksamhet yrkar att 6,5miljoner kronor avsätts till LKU:s rådgivningsverksamhet.A 3.3 Starta-vårat-bidrag och riskkapital till kooperativa nystarterNär en grupp formas för att starta ett gemensamt ägt företag kan någon igruppen ha rätt till starta-eget-bidrag medan andra i gruppen har arbeteoch därmed ingen rätt till sådant stöd. Konsekvensen kan bli att gruppenfår en sämre kompetensmässig sammansättning. Detta skulle undvikasom samtliga medlemmar fick rätt till stöd. Det skulle framför allt leda tillfler etableringar. föreslår att regelsystemet ändras så attarbetsförmedlingen kan bevilja starta-vårat-bidrag vid kooperativaetableringar.Beträffande riskkapital har de medarbetarägda och kooperativa företagenofta svårare att erhålla riskkapital än ändra typer av företag. Vi föreslårdärför att en särskilt anpassad stödform inrättas för att stimulera till nystartav kooperativa företag.A 4. TuristfrämjandeAnslaget minskas med . Verksamheten bör på sikthelt skötas av näringen.A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m.Anslagna medel dras in. Eventuella behov av ägartillskott bör hanterasav en särskild krisgrupp med hög företagsekonomisk kompetens. Omägartillskott är tillräckligt motiverade bör statsbudgetens medelsreservkunna användas. Vad gäller omstrukturerings- och försäljningskostnaderbör de kunna bäras av företagen själva.Miljöpartiet hänvisar här också till motion 1995/96:N4 där det konstaterasatt årets redogörelse för det statligt ägandet inte redovisar vilken ägarpolicystaten har i sina företag och stiftelser. Vi anser att statens ägande ochstatensägarpolicy skall redovisas för på ett lättfattligt ochöverskådligt sätt. På så vis ges de folkvalda och allmänheten möjlighet attdiskutera och förändra det statliga ägandet. Det är enligt vår mening viktigtatt så sker i en öppen demokrati.A 9. geologiska undersökning: Geologisk undersöknings-verksamhet m.m.Anslaget skall ökas med för att säkra denmaringeologiska verksamheten.Miljöpartiet hänvisar här till motion 1994/95:N221 ang. skärpning avminerallagstiftningen så att prospektörer tvingas till redovisning av gjordaresultat inom efter avslutad undersökning och att den störstatillåtna prospekteringsarean fastställs.4 B Teknologisk infrastrukturB 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riks-mätplatserAnslaget höjs med . Ju äldre våra kärnkraftverk blir destostörre krav kommer att ställas på SSI. SSI:s andel av anslaget höjs alltsåmed 1 miljon kronor.B 5. SprängämnesinspektionenRegeringens budgetförslag tillstyrks under förutsättning att myndigheteninför mer av ekologiskt tänkande i sin verksamhet.I samband med vissa typer av sprängningar t ex fyrverkerier spridsstrontium- och bariumjoner, som är skadliga för människor och djur. (SeMiljöpartiets motion 1994/95:N239). I samband med fyr-verkerier har höga halter av skadliga ämnen uppmätts. Sprängämnes-inspektionen har inte reagerat tillräckligt kraftfullt i dessa frågor och Miljö-partiet anser därför att inspektionen skall erhålla sådana direktiv att de istörre omfattning inriktar sin verksamhet på att sätta gränser förmiljöpåverkande aktiviteter inom sitt ansvarsområde.5 C. Konkurrensfrågor5.1 Allmänt5.1.1 Enhetstaxa på telenätetI tar vi för givet att portot på brev är lika för alla och för allaavstånd. Med tanke på att datakommunikationen tar över en allt störreandel av kommunikationen anser vi att det är dags att utreda för- ochnackdelar med en enhetlig telefontaxa.5.1.2 Aktiv förvaltning av statens företagsägandeUnder senare år har de offentligt ägda företagen i hög utsträckninganammat samma vinstmaximeringstänkande som inom den privatasektorn. ifrågasätter detta enögda perspektiv. Motivet för statoch kommun att äga och driva företag i den konkurrensutsatta sektornbör vara något mer än ren vinstmaximering. En grundläggande doktrinför offentligt ägda företag borde vara ett föredöme när det gäller god etiki relationer till sina intressenter och också vara ett föredöme när detgäller miljö- och resursfrågor i vid bemärkelse.En annan viktig aspekt är styrelsens sammansättning. Här måste deoffentliga ägarna i större utsträckning än tänka på att breddakompetensen att omfatta ledamöter med erfarenheter även utanför denoffentliga sektorn. Vidare bör stat och kommun finna former för att effektivtövervaka hur dessa styrelser sköter sina uppdrag.En tredje aspekt gäller de statliga monopolens taxesättning. Miljöpartietanser att staten bör inrätta demokratiskt valda taxekommissioner med uppgiftatt granska och fastställa priser och kostnader inom monopolverksamheterna.Vi hänvisar också till motion 1995/96:N30.5.1.3 Nordbanken - statens bankDet kan visa sig viktigt att staten genom ett aktivt ägande kan medverkatill att en bank har låg ränta, etik och andra kvalitativa målsättningar somkomplement till vinstkravet. Nordbanken bör därför behållas i statlig ägosamtidigt som ägarna bli mer aktiva när det gäller bankens målsättning.Det kan vara ett stort värde med olika ägarformer - enskilda,kooperativa, statliga etc. inom just banksektorn, även om en godkonkurrens just nu växer fram inom denna sektor. För detaljer hänvisastill motion 1994/95:N210.C 2. KonkurrensforskningAnslaget höjs med för särskilda forskningsinsatser. Iavsnitt 3.1.3 Lokalt ägande av företagen gynnar stabiliteteten och iavsnitt A 2.2 Nya former för glesbygdens förvaltning för vi frampolitiska överväganden, som är värda att särskilt pröva urkonkurrenssynpunkt. bör få i uppdrag att göra ensärskild prövning av konkurrenssituationen i samband med ett ökat lokaltägande och vid införande av lokal förköpsrätt av fast egendom.6 D. Teknisk forskning och utveckling6.1 AllmäntI propositionen redovisar regeringen ett ökat statligt inflytande i de s.k.löntagarstiftelserna. Bland annat kommer regeringen att utse ledamöter istiftelsernas styrelse. förutsätter, om regeringens förslag gårigenom i , att stiftelsernas verksamhet redovisas tillriksdagen på samma sätt som vi anser att verksamheten hos de statligtägda bolagen skall redovisas (se vårt yrkande enligt A 7 ovan).Regeringen föreslår att avsätts till teknisk FoU och attanslaget främst disponeras av NUTEK.Miljöpartiet menar att av dessa ansenliga resurser skall man öka satsningenpå det miljötekniska området och den småskaliga FoU:n.6.1.1 Mer resurser till miljöteknikMed miljöteknik avses i snäv bemärkelse åtgärder för mätning ochrening av utsläpp och miljöskador. I ett vidare perspektiv är miljöteknikall sådan teknik som innebär en övergång från resursslösande och/ellermiljöförstörande teknik till resurssnåla och/eller kretsloppsinriktadesystem. Om man håller sig till det snäva begreppet kan man i konstatera att tappar mark i denna sektor. En skärpningav svensk miljölagstiftning och riktade insatser mot forskning ochutveckling är nödvändig för att inte tappa ytterligare mark gentemotomvärlden.6.1.2 Förenklat regelsystem och mer FoU-medel för uppfinnareEnligt uppgift av patentbyråerna är det huvudsakligen de små företagenoch de enskilda uppfinnarna som står för de omvälvande förnyelsernamedan storföretagen svarar för vidareutveckling av redan gjordagenombrott. Om skall komma tillrätta med arbetslösheten krävs- förutom grön skatteväxling och sänkt arbetstid - omvälvandeförnyelser. anser att regelsystem bör utformas så attuppfinnare och nydanare i småföretagen får bättre förutsättningar för sittarbete. Medel för FoU bör överföras till småskaligt, nydanandeutvecklingsarbete från den mer självgående symbiosen mellanstorföretagen och högskolorna samt den organiserade forskning somNUTEK står för.6.2 AnslagD 1. Teknisk forskning och utvecklingFrån ramanslaget dras . Motivet är attforskningsstiftelserna disponerar så mycket pengar, och med möjlighettill insyn och demokratisk påverkan i dessa kan detta anslag minskas.Den del som finns kvar disponeras enligt avsnitt 6.1.2 härovan. Avanslagna medel bör disponera för nydanandeforskning och utveckling i småföretagen. Av dessa medel bör en ram på50 avsättas för sektorn miljöteknik.D 3. RymdverksamhetAnslaget minskas med . Vi anser att bör satsapå tillämpningar i rymdteknologi t.ex. utveckling av miljödatacentret iKiruna och utveckling av vädersatelliter. Vi anser däremot att det idagsläget inte finns ekonomiskt utrymme för att delta i tvivelaktigaprojekt med bemannade transporter och drift av komplexa utposter irymden. bör därför inte delta i m.m.D 4. Bidrag till Stiftelsen attaché-verksamhetNUTEK och bör i samverkan få i uppdragatt särskilt bevaka, samla in och dokumentera både utländska ochinhemska miljöinnovationer för möjlig svensk produktion enligt avsnitt6.1.1 ovan. I uppdraget skall ingå att utifrån den insamladedokumentationen skapa en modell för att stimulera tillväxten imiljötekniksektorn t.ex. med uppbyggande av nätverk och samordning.D 5. Bidrag till IngenjörsvetenskapsakademienAnslaget minskas med . Av alla akademins utredningaroch program framgår att är helt oförstående till de krav somen hållbar utveckling ställer på tekniken.7 E. Utrikeshandel, export- och investerings-främjande7.2 AnslagE 5. InvesteringsfrämjandeInvesteringsfrämjandet med Invest in har som mål attutländska företag genomför nyinvesteringar och nyetableringar samtsamverkar med svenska företag. Av målen är det endastsamverkansformen vi kan stödja.Tvärtom anser vi, som framgår av ovanstående avsnitt 3.1.3, att åtgärdersom verkar för att ägandet hålls inom landet, regionen eller orten skapar ettengagemang som går längre än vinstmaximeringen och därför är avstabiliserande och sysselsättningsskapande art. Märkligt nog hyser vi sammaoro som det konservativa politiska etablissemanget i att de ofta mycketstora multinationella bolagens investeringar i olika delar av världen snabbttenderar att få en omfattning som innebär ett hot mot demokratierna. Vi hartidigare föreslagit att får i uppdrag att urkonkurrenssynpunkt studera effekterna av ett ökat lokalt ägande ocheffekterna av lokal förköpsrätt. Under detta anslag vill vi avsätta ett likastortbelopp för att studera de ekonomiska och demokratiska effekterna av ett stortlokalt ägande kontra ett stort utländskt ägande. I utredningen ser vi gärna kan bygga upp bättre förutsättningar för lokala investeringar. Ettinvesteringsfrämjande som går ut på att stimulera till lokala investeringar servi som en angelägen uppgift för , men vi anser emellertid attdetta kan rymmas under anslaget A 2 Småföretagsutveckling. En miljon kro-nor avsätts ur E 5 för att göra en studie av de demokratiska effekterna avlokal förköpsrätt.Anslaget minskas med 1997 och försvinner från ochmed 1998, dvs. reduceras till 0.8 F. Konsumentfrågor8.1 Allmänt8.1.1 Stärk konsumentens ställningDet marknadsekonomiska systemet förutsätter kritiska och kunnigakonsumenter, som har möjlighet att göra medvetna val. För attkonsumenterna skall få dessa förutsättningar måste insatserna på detkonsumentpolitiska området öka.- Konsumentforskning bör få mer resurser.- Leverantörerna måste bifoga produktinformationsblad vid leveranser.- Alla produkter måste ha en fullständig innehållsdeklaration.- En obligatorisk miljövarudeklaration bör införas.- Livsmedelsprotokollen måste vara offentliga.- Kommersiella oadresserade reklamblad skall inte få delas ut i brevlådorna.- Kommunerna bör informeras om värdet och den kommunala vinsten medkonsumentrådgivning. För detaljer avseende våra ej tillgodosedda yrkandenhänvisar vi till motion 1994/95:L717.8.1.2 Konsumentinflytande i EUSverige bör arbeta för att konsumenten får en starkare ställning i EU, därofta hänsyn till marknadens funktion går före hänsyn till konsumentenoch miljön. har tidigare bl.a. framfört att- hänsyn till konsumenten och miljön måste sättas före hänsynen tillmarknadsmekanismer- tillgången på information om konsumentarbete måste öka- kommunala medborgarkontor bör införas- man måste utarbeta ett bättre miljömärkningssystem än de nuvarande.För detaljer avseende våra ej tillgodosedda yrkanden hänvisar vi tillmotion 1995/96:L35.Fördelning på anslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde24.Tabell 1: (Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj.kr )Tabell 2: (D1 Teknisk forskning och utveckling783,4 681,3 697,4 -90 -90 -90 ) HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ta ett internationellt initiativ inomramen för FN, och/eller EU för att utveckla ett internationelltvälfärdssystem, som är anpassat till det moderna samhällets ökadeautomation så att arbete, inkomster och välfärd fördelas på ett rimligtsätt,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samhället i stort och näringslivet i synnerhetmåste ställas om till hållbar utveckling (kretsloppsanpassning) sominnebär avveckling av kärnkraft, övergång från olja, bensin och kol tillbiologisk industriråvara, biologiska transportsystem och ettkretsloppsbaserat jordbruk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en yrkesklassificering medkonsekvensbeskrivningar (gröna jobb),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder som verkar för att ägandet hålls inomlandet, regionen eller orten skapar ett engagemang som går längre änvinstmaximeringen och därför är av stabiliserande ochsysselsättningsskapande art,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt lärlingssystem bör utvecklas ochprovas i samarbete med företagarnas organisationer,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avsätta särskilda resurser till några avarbetslöshet hårt ansatta kommuner för att där pröva nya metoder medett processinriktat arbetssätt för att skapa nya arbetstillfällen,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att höjd företagsbeskattning tillgodoförskommunerna,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förenkla regler, öka service och rådgivningsamt minska skatter för nystartare,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lokal förköpsrätt i glesbygd bör prövas föralla typer av försäljning av fast egendom,510. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra bankkonkurrensen och ökabankservicen till småföretagare,411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka sysselsättningen genom stöd tillsmåföretag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om starta-vårat-bidrag och riskkapital tillkooperativa nystarter,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statens ägande och statens ägarpolicy årligenskall redovisas för på ett lättfattligt och överskådligt sätt,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prospektörers redovisning av gjorda resultat ochatt den största tillåtna prospekteringsarean fastställs,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkra den värdefulla maringeologiskaverksamheten,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall erhållasådana direktiv att de i större omfattning än inriktar sinverksamhet på att sätta gränser för miljöpåverkande aktiviteter inomsitt ansvarsområde,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa enhetstaxa på telenätet,618. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens aktiva företagsägande ochtaxesättningskommissioner i anslutning till monopolföretagen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt statligt ägande av Nordbanken,420. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild prövning av konkurrenssituationen isamband med ett ökat lokalt ägande och vid införande av lokalförköpsrätt av fast egendom,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att forskningsstiftelsernas verksamhet och policyårligen redovisas till ,222. att inom anslaget D 1 avsätter mer resurser tillmiljöteknik,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förenklat regelsystem och mer FoU-medel föruppfinnare,24. att av anslagna medel till under anslaget D 1avsätter för nydanande forskning och utveckling ismåföretagen och att av dessa medel en ram på 50 miljoner kronoravsätts för sektorn miljöteknik,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ej bör delta i projekt med bemannadetransporter och drift av komplexa utposter i rymden,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att och isamverkan bör få i uppdrag att särskilt bevaka, samla in ochdokumentera både utländska och inhemska miljöinnovationer förmöjlig svensk produktion,27. att hos regeringen begär en studie av de ekonomiskaoch demokratiska effekterna av ett stort lokalt ägande kontra ett stortutländskt ägande,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsumentens ställning skall stärkas,729. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett större konsumentinflytande i EU,730. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iaktiebolagslagen att ansvaret för företagsägare, bolagsstyrelser ochrevisorer ökar,731. att beslutar att för anvisa anslagenunder utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslag i tabell,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräknad fördelning på anslag inomutgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell.