mot · GK02Fi420 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottInnehåll1 SammanfattningBehovet av skattefinansiering av offentliga verksamheter kommer attvara stort även . finns det en risk för att vissaskattebaser urholkas, bland annat som en följd av allt öppnare gränser.Miljöpartiet bedömer att den totala skattekvoten kommer att ligga kvarpå ungefär nuvarande nivå under överblickbar framtid.Inom ramen för det totala skatteuttaget måste en skatteväxling ske medlägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning.Skatteväxlingen bör omfatta ca och ca 100miljarder t.o.m. . Inom den ramen kan skatten på arbete (arbets-givaravgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas med nära12 procentenheter.Skatteväxlingen är det viktigaste styrmedlet för att få till stånd engenomgripande och långsiktig omvandling av samhället mot ett ekologiskthållbart kretsloppssamhälle. För att detta skall kunna ske på effektivastmöjliga sätt behöver samhällets aktörer, företag och hushåll, klara långsiktigapolitiska beslut som anger färdriktningen. bör därför redan nufatta bindande beslut om skatteväxling och därutöverfatta principbeslut om en fortsatt skatteväxling fram till år 2010.Motionen innehåller även andra konkreta förslag till förändringar iskattesystem och skatteuttag . När värnskatten avskaffas1998 bör ett ytterligare steg i den statliga skatteskalan med 25 procents skattinföras för inkomster över taket i egenavgifterna. Skiktgränsen för statligskatt bör räknas upp på normalt sätt 1997. Uppräkningen bör inte, somregeringen föreslagit, inhiberas för att finansiera lättnader i beskattningen avförmånsbilar.Som ett led i en arbetstidsförkortning de närmasteåren föreslås en sänkning av egenavgifterna till sjukförsäkringen och enomläggning av grundavdraget i syfte att sänka inkomstskatten för låg-avlönade heltidsarbetande. Det finansieras av sänkta kostnader för arbets-lösheten till följd av arbetstidsförkortningen.Hyres- och avgiftsrabatter när människor deltar i självförvaltning ihyreshus, bostadsrättsföreningar och samfälligheter bör vara skattefria upptill ett halvt basbelopp. Skattefriheten bör även gälla utbyte av tjänster ibytesringar m.m.Vi föreslår som en administrativ förenkling att de flesta av nuvarandearbetsgivaravgifter slås ihop till en post.Vi anser det också nödvändigt att en parlamentarisk utredning förut-sättningslöst får utreda hur fastighetsskatten kan växlas ut. Problemet medpermanentfastigheter i attraktiva fritidsområden måste få en tillfredsställandelångsiktig lösning. Bland annat bör utredningen undersöka om en del avfastighetsskatten i stället kan tas ut som en högre realisationsvinstskatt vidförsäljning av fastigheter. Utredningen bör även utreda för- och nackdelarmed en fastighetsavgift. Vi föreslår att fastighetsskatten för bostäder sänks som ett led iskatteväxlingen. Som ett första steg bör beslutet att höja skatten från 1,5 till1,vid taxering undanröjas. Detta finansieras 1997 med attbeslutet om sänkta stämpelskatter 1997 upphävs.Miljöpartiet säjer nej till regeringens förslag att förändra och sänka skattenpå öl som ett led i EU-anpassningen. I stället bör regeringen verka för fort-satta permanenta undantagsregler för införsel av alkohol m.m. till Sverige.2 Bakgrund2.1 Nuvarande skatterTotalt beräknas under statens och kommunernasskatteinkomster uppgå till . Det motsvararca av BNP, den s.k. skattekvoten.Tabell 1 Skatteinkomster 1997Miljarder kronor och procent av BNPTabell 1: (Mdkr % av BNP )Källa: Egna beräkningar efter budgetpropositionen 1997Huvuddelen av skatteinkomsterna härrör från skatt på arbete. Det gäller iförsta hand fysiska personers inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Menäven momsen är i huvudsak en skatt på arbete. Sammanlagt svarar dessaskatter på arbete för av de totala skatteinkomsterna.De viktigaste övriga skatterna är skatter på naturresurser (främstenergiskatten), , på bolagsvinster och påegendom (främst fastighetsskatt och förmögenhetsskatt) av detotala skatteinkomsterna. Övriga skatter är främst punktskatter på tobak ochalkohol, stämpelskatt och tullar, m.m.2.2 SkattekvotenSkattekvoten, dvs skatternas andel av BNP, uppgick till ungefär 20procent. Därefter ökade den stadigt fram tillungefär 1980, då skattekvoten närmade sig . Därefter har denpendlat mellan och beräknas 1996 uppgå till drygt 53procent.Tabell 2 Skatternas fördelning i procent av BNP 1950-1996Tabell 2: (1950 1960 1970 1980 1991 1996 ) Källa: , Fakta om skatter och offentlig sektor,1996:3.Det är framför allt skatterna på arbete som ökat kraftigt. Totalt harinkomstskatten på fysiska personer, arbetsgivaravgifter och moms mer änfyrdubblats från av BNP . Övrigaskatter tar en ungefär oförändrad andel av BNP, ca 10 procent.2.3 SkatteteoriDe huvudsakliga motiven för skatter kan vanligen sökas inom någon avföljande kategorier.1. Finansiera offentlig verksamhet2. Styra resursförbrukningen i en för samhället önskad riktning (s keffektivitetsbringande skatter)4. Påverka den allmänna aktivitetsnivån i ekonomin.5.Skatter har i allmänhet effekter av olika slag, både önskade ochoönskade. Skatterna påverkar således konsumtionens sammansättning,valet mellan arbete och fritid, konsumtions-, investerings- ochsparandebeslut samt kan ha effekter på utrikeshandeln. "Snedvridande"skatter ger upphov till en samhällsekonomisk förlust genom de skat-tekilar som uppstår mellan vad köparen betalar och säljaren får.Snedvridningen uppstår dock bara för de varor och tjänster som köparenvärderar positivt och inte för de effektivitetsbetingade skatter som äravsedda att minska utsläpp och annat. Sådana skatter har i stället en"rättvridande" effekt på priserna.Två kriterier är vägledande om man vill minimera den samhälls-ekonomiska kostnaden för ett skatteuttag av en viss storlek och med en vissönskad fördelningspolitisk profil: (i) skattebasens känslighet för skattesatsenoch (ii) de administrativa kostnader i vid mening som olika system ärförenade med. De här kriterierna är grundvalen för två delvis motstridigautgångspunkter för beskattning: teorin om optimal beskattning respektiveprincipen om neutralitet.Enligt teorin om optimal beskattning uppstår den minsta samhälls-ekonomiska kostnaden om skatten är högst för objekt och verksamheter somär minst priskänsliga, till exempel nödvändighetsvaror. Neutralitetsprincipenutgår i stället ifrån att man skall eftersträva likformighet mellan olikaskatter.Systemet blir då mer robust och möjligheterna till vinster mellan olika typerav skatteplanering minimeras.2.4 Jämförelser med andra länderSveriges skattekvot är hög enligt gängse internationella jämförelser.Tabell 3 Skattekvot i olika länder 1994 Totala skatteinkomster i procent av BNPTabell 3: (51,6 )Källa: Revenue statistics 1965-1995, 1996 EditionI verkligheten är dock inte skillnaderna lika stora som framgår avtabellen. Det beror på att skatte- och transfereringssystemen är olikakonstruerade i olika länder. I är de flesta ersättningarna frånsocialförsäkringar beskattade till skillnad från många andra länder där ettnettobelopp betalas ut. Hos oss ges också stödet till barnfamiljer som enutgift på statsbudgeten i form av barnbidrag, medan det i vissa andraländer dras direkt som ett avdrag på skatten. Om man tar hänsyn till dehär olikheterna krymper skillnaderna i utgifts- och skattekvoter avsevärt.Några länder, som och , har i stort sett sammautgiftskvot (offentliga utgifter i procent av BNP) som Sverige.Tabell 4 Den offentliga sektorns utgifter , brutto ochnetto Procent av BNPTabell 4: (Procent av BNP avvikelse )Källa: , Ds 1994:133, sid 363 Utgångspunkter för analys3.1 Behov av skattefinansiering i framtidenDet är, enligt vår mening, framför allt tre faktorer som är viktiga att tahänsyn till när man bedömer det totala behovet av skattefinansiering iframtiden. Det är befolkningsutvecklingen, investeringsbehovet för en"grön omställning" samt fördelningspolitiken. Alla tre talar för attbehovet av skattefinansiering kommer att vara fortsatt högt de närmastedecennierna.BefolkningsutvecklingenEn stor del av dagens skattefinansiering går till bidrag, pensioner,omsorg och utbildning för unga och gamla. Skatterna betalas till stor delav "mellangenerationen". skall allt färre bidra till försörjningoch omsorg av allt fler.Tabell 5 Andel i olika åldersklasser, samt försörjningskvot 1995-2020Tabell 5: (Ålder 1995 2000 2005 2010 2015 2020 )Källa: SCB:s befolkningsprognos till långtidsutredning.Alternativet med årlig nettoinvandring av 15.000 personer.Enligt befolkningsprognosen kommer antalet äldre att öka starkt, framförallt . Å andra sidan väntas andelen barn och ungdomarminska. Totalt sett är den s.k. försörjningskvoten ungefär oförändradfram till 2005, därefter ökar den stadigt men inte dramatiskt. Just nupågår dock en utveckling där det tar för ungdomarna attetablera sig på arbetsmarknaden, ibland upp till ålder.Samtidigt lämnar allt fler arbetslivet tidigare . Om denutecklingen fortsätter, kan försörjningskvoten drastiskt försämras iframtiden.Grön omställningDe investeringar som behövs för att ställa om till ett långsiktigt hållbartoch resursbevarande kretsloppssamhället är utomordentligt stora.Professor uppskattar exempelvis behovet av investeringar,exklusive industrin, till storleksordningen per årunder en period på kanske (, Bygg om tillbärkraft, ABF:s idé- och faktabibliotek, 1996). En stor del av deinvesteringarna kommer att komma till stånd på marknadsmässiga villkorförutsatt att de är lönsamma, vilket de blir med den skatteväxling viföreslår. En mindre del av investeringarna, uppskattarandelen till , kommer dock att sannolikt att behöva hel- ellerdelfinansieras via offentliga budgetar. För statens del kan det gälla blandannat investeringar i stomjärnvägar, bidrag till länstrafikanläggningar,bidrag under en övergångstid till investeringar i ny energiteknik, etc.FördelningSom visas i den fördelningspolitiska analysen i budgetpropositionen ökarde ekonomiska klyftorna. Det beror både på förändringar påarbetsmarknaden och på den förda skatte- och besparingspolitiken. Detställer nu större krav på en aktiv fördelningspolitik från samhället sida,där omfördelningar i skattesystemet är en viktig, men inte den endavägen. En annan kompletterande väg som förespråkar är enökad betoning på grundtrygghet i socialförsäkringssystemen, som gör atthögre inkomsttagare får klara en större del av sitt försäkringsbehov självagenom tilläggsförsäkringar.3.2 Tillväxt ingen automatisk lösningDen offentliga sektorn har, som visats i tabell 2, kunnat byggas ut till sinnuvarande nivå genom att en allt större andel av landets samladeinkomster via beskattning tagits i anspråk för offentlig konsumtion ochinvesteringar eller för omfördelning till hushåll och företag somtransfereringar.Det är viktigt att notera att enbart en ekonomisk tillväxt i sig inteautomatiskt ger ökade resurser för att bygga ut den offentligt sektorn. Detberor på att huvuddelen av den registrerade ekonomiska tillväxten ärresultatet av en ökad produktivitet i näringslivet. När produktiviteten stiger,ökar de privatanställdas reallöner och köpkraft. Det ger också ökadeskatteinkomster, men huvuddelen av ökningen tas i anspråk till att ge ocksådem som arbetar i eller försörjs av den offentliga sektorn en liknanderealinkomstutveckling. Mycket litet blir kvar till ökade reala resurser för atthöja produktionen i den offentliga sektorn.Möjligheten att öka den offentliga sektorns produktionsvolym ochservicenivå blir då i huvudsak beroende på i vad mån produktiviteten i denoffentliga sektorn själv kan öka. Det sker naturligtvis en sådanproduktivitetsförbättring också i offentlig verksamhet, men den är betydligtmindre än i näringslivet. Det beror på att det är mycket svårare attrationalisera den typ av personliga tjänster som dominerar i den offentligasektorn utan att kvaliteten blir lidande. Huvuddelen av den offentligasektorns produktionstillväxt har därför skett genom att den tagit en successivtallt större andel av de totala resurserna i anspråk genom höjda skatterframför allt fram till 1980.Ovanstående betyder inte att tillväxt genom produktivitetsförbättringar inäringslivet saknar betydelse för den gemensamma sektorns storlek. Utan ensådan tillväxt hade det knappast varit politiskt möjligt att höja skatteuttagetsåsom skett.3.3 Bieffekter av höga skatterRedan i början av 1950-talet fanns det debattörer som hävdade att vihade nått en övre gräns för skattetrycket. Det hindrade inte attskattekvoten kunde mer än fördubblas från den nivå som då rådde. Sedanbörjan av har dock skattekvoten stabiliserats vid eller straxöver av BNP. Det kan sannolikt ses som uttryck för att vi lig-ger nära gränsen för hur höga skatter som kan tas ut utan svårasamhällsekonomiska verkningar.Det är inte siffran för den samlade skattekvoten i sig som sätter ett tak förskatteuttaget. Det är snarare de negativa bieffekter som uppstår för varjeenskild skattebas om skattesatserna blir för höga. Bieffekterna är en följd avhur människors beteende förändras vid successivt ökade skatter. De kan blisärskilt kännbara i takt med att blir allt mer öppet mot omvärlden.Effekter på människors beteendeI skatteteorin brukar man, som tidigare beskrivits, peka på desnedvridande effekter som uppstår om de s.k. skattekilarna blir alltförhöga. Höga skatter på arbete kan leda till att mycket nyttigt arbete aldrigblir utfört. Eller också utförs det på den svarta marknaden eller med olika"gråa" arrangemang inom den informella sektorn som arbetsbyte, m.m. Idagens debatt har framför allt de höga skattekilarna på olika typer avtjänster, bl.a. hushållstjänster, uppmärksammats.Alltför höga skatter på kapitalinkomster eller förmögenheter kan påmotsvarande sätt leda till att människor och företag avskräcks från att tarisker genom att satsa på investeringar och företagsamhet.Hög moms och punktskatt på varor kan leda till en dämpad konsumtiongenom att människor helt eller delvis avstår från att köpa den högbeskattadevaran. I många fall är det en avsedd effekt, t.ex. när det gäller varor som ärskadliga för miljö eller hälsa. Men det kan också uppstå negativa bieffektergenom att det i stället uppstår en svart marknad.Utlandet som begränsningDe negativa bieffekterna har förstärkts på vissa områden som en följd avförbättrade kommunikationer och öppnare gränser mot utlandet.Bieffekterna uppstår om skatterna inte är harmoniserade och harhögre skattesatser än i utlandet.På varuområdet finns den största risken för att skattebasen exporteras förprodukter som har högt värde i förhållande till vikt eller volym, t.ex. alkoholoch tobak. Även för vissa dyrare sällanköpsvaror finns det en risk att högasvenska skatter leder till ökade inköp utomlands.Höga skatter på kapitalinkomster kan medföra att vissa kapitalägare väljeratt spara i utlandet eller bosätta sig utomlands. Kapitalmarknadensinternationalisering har gjort att det numera är mycket lättare att äga ochhandla med kapital utomlands.Arbetskraft har betraktats som en ganska trögrörlig skattebas. Mendet finns faktorer som talar för att rörligheten kan komma att öka framöver,kanske framför allt för välutbildade och högt avlönade personer.Risken för skatteläckage och skatteflykt till utlandet är minst för de mesttrögrörliga skattebaserna. Hit hör till exempel skatt på baskonsumtion, sommat, och skatt på fastigheter.Hur känsligt för skatteläckage kommer att vara berorgivetvis också på hur skatterna i utomlandet utvecklas. En faktor som kankomma att tala till fördel är att behovet av ökade offentliga insatser,och därmed högre skatter, är ännu större i andra länder än i till följdav åldersförändringar. Det beror på att "äldrepuckeln" har kommit tidigare iSverige.Tabell 6 Åldersförsörjningskvoten, 60-w år/, i olika länder, procentTabell 6: (1990 2000 2010 2020 )Källa: "Kommunerna ".3.4 Våra slutsatserOvanstående diskussion visar på att det finns starka skäl som talar för attbehoven av gemensamma insatser kommer att öka ytterligare i framtiden.Om behovet skall tillgodoses på samma sätt som betyder det högreskatter. talar många skäl mot ytterligare större höjningar av dettotala skatteuttaget. Behovet av mer resurser till gemensamma insatserkommer inte heller att lösas automatiskt genom en ökad tillväxt byggd påproduktivitetsförbättringar i näringslivet.Vi bedömer att ligger nära den övre gränsen förmöjligt totalt skatteuttag. Med hänsyn till de stora behoven och statensekonomiska läget anser vi det orealistiskt att utlova någon påtagligsänkning av skattekvoten. Inom ramen för ett i huvuddrag oförändrat totaltskatteuttag skall en skatteväxling ske, med höjda skatter på förbrukning avnaturresurser, energi och miljöutsläpp. I gengäld sänks andra skatter, främstpå arbete.Kompletterande strategierFör att klara det ökade behovet av vård och omsorg behövsockså kompletterande strategier. Medel kan på lång sikt frigöras genomomprioriteringar av nuvarande statsutgifter. Till exempel minskadekostnader för det militära försvaret och vägbyggen samt en satsning pågrundtrygghet i socialförsäkringarna, vilket minskar kostnadernaför t.ex. pensioner.Det är också nödvändigt att vi öppet och förutsättningslöst diskuterar ommer av omsorg och omhändertagande kan ske inom det som vi brukar kalladen informella sektorn. En sådan utveckling underlättas med en snabbsänkning av arbetstiden till i första hand 35 timmar i veckan.4 En grön skatteväxling - höjda miljörelateradeskatterEn grön skatteväxling med höjda energi-, råvaru- och utsläppsskatter ochlägre skatter på främst arbete är den viktigaste ingrediensen iMiljöpartiets skattepolitik. Vi anser att ambitionen bör vara enskatteväxling på ca fram , varav ca 25miljarder de närmaste tre åren.För att ge en mer konkret bild av hur en sådan skatteväxling skulle kunnase ut har vi i en kalkyl räknat fram ett scenario med en skatteväxling av denstorleksordningen. Skattehöjningarna i kalkylen avser de energirelateradeskatterna, eftersom det främst är de som kan ge underlag för en störreskatteväxling. Vi har inte i scenariot räknat in andra typer av miljörelateradeskatter och avgifter. Det betyder dock inte att inte sådana kan varamotiverade och viktiga i många fall.4.1 Dagens energiskatterDagens energirelaterade skatter är ett delvis osystematiskt lapptäcke avolika skatteslag, skilda skattenivåer, undantag och rabatter. Det beror påatt det växt fram delvis som resultat av politiskakompromisser och under hänsynstagande till olika särintressen. I det häravsnittet ges en grov översikt utan att nämna några siffror.Fossila bränslenPå fossila bränslen uttas dels en s k energiskatt, dels en koldioxidskatt.Energiskatten får ses som en allmän skatt på energiförbrukning, varsstorlek varierar mellan olika bränslen. Den är väsentligt högre fördrivmedel till motordrivna fordon, dvs bensin och diesel, beroende på attden här också skall täcka kostnader för väghållning.Koldioxidskatten beräknas efter respektive bränsles kolinnehåll ochomräknas sedan till en skattesats per liter, kubikmeter eller ton för de olikabränslena.Industrin betalar f.n. ingen energiskatt och bara en fjärdedel av koldioxid-skatten.Förutom dessa skatter finns också speciella miljöskatter/avgifter för bl asvavel och kväveoxider. Dessa ger i allmänhet små inkomster och behandlasinte i den här motionen.BiobränslenDen absoluta huvuddelen av dagens biobränsleanvändning är inteföremål för någon handel på marknaden. Biobränslen är befriade frånenergi- och miljörelaterade skatter, men då de är arbetsintensiva belastasde av relativt sett större skatter på arbete än t ex fossila bränslen. Någonsärskild energiskatt tas inte ut vilket stimulerar biobränsleanvändning.Koldioxidskatt tas inte heller ut, eftersom det anses attbiobränsleanvändning inte ger något nettoutsläpp av koldioxid, då deutsläpp som bildas vid förbränning åter tas upp av ny växtlighet.ElSkatt på el tas ut i två led, dels vid produktion av el, dels i samband medkonsumtionen. Skatten i produktionsledet som är ganska liten, tas ut delspå el från kärnkraftverk, dels från äldre vattenkraftverk. Skatten på elfrån kärnkraftverk motiveras bland annat med kärnkraftens miljörisker.Skatten på äldre vattenkraft har karaktären av en "övervinstskatt" för attinte ägare till äldre vattenkraftverk skall göra oskäliga vinster närelpriserna stiger.I konsumtionsledet tas en energiskatt ut som till sina motiv väl ungefärmotsvarar energiskatten på fossila bränslen (dvs en ganska oklar blandningav fiskala och energipolitiska motiv). Industrin är befriad även frånenergiskatten på el.Mervärdesskatt (moms)Mervärdesskatt utgår på all energiförsäljning. Skatten beräknas påproduktpriset inklusive ovan nämnda punktskatter (energiskatt,koldioxidskatt och ev miljöavgifter). Eftersom momsen är avdragsgill förföretag som köper energi, är det i realiteten endast hos slutförbrukare,dvs hos hushållen, som momsen på energiinköp slår igenom som en extrakostnad. I kalkylerna har vi alltså bara räknat in momsinkomster på denenergi som förbrukas av hushåll inkl bostadssektorn.4.2 Principer för energirelaterade skatterFör det fortsatta arbetet med att utveckla en skatteväxlingsmodell är detviktigt att försöka precisera mer tydliga principer och en genomtänktstruktur för de energirelaterade skatterna. Det är viktigt när de skatterna,enligt vår uppfattning, bör få en starkt ökad betydelse som styrmedel motett kretsloppssamhälle som de kommer att svara för en ökadandel av finansieringen av offentlig verksamhet.EnergiskattenMotiven och sättet att beräkna den s k "energiskatt", som tas ut medvarierande belopp på både fossila bränslen och elektricitet, behöverpreciseras.Motivet för energiskatten bör vara att befrämja en allmän hushållning medenergiresurser oavsett energislag och användningsområde. Att det finns ensådan allmän energiskatt som är oberoende av graden av farliga miljöutsläpp,blir viktigt när energiförsörjningen bör baseras till allt störredelpå förnyelsebara och miljövänliga energislag. Eftersom även tillgången påsådan energi är begränsad blir det nödvändigt att hålla nere den allmännaenergiförbrukningen, vilket bör vara energiskattens uppgift. Energiskattengaranterar därmed också att det finns en långsiktig skattebas i energiför-brukningen även den dag när den i huvudsak grundas på förnyelsebara ochmiljövänliga energislag.Med hänsyn till syftet för skatten föreslås att den utgår som en enhetligskatt per kWh oberoende av energislag och användare. Som utgångspunkthar vi valt dagens nivå för energiskatten på eldningsolja, ca /kWh. Denföreslås preliminärt höjas med /kWh så att den nårnivån /kWh . Energiskatten för olika energislag och använd-ningsområden får successivt konvergera mot denna enhetliga skattenivå.Motivet med energiskatten gör att den del av energiskatterna på drivmedel,dvs bensin och dieselolja, som egentligen är till för att bekosta vägväsendetbryts ut från energiskatten och ges en särskild beteckning vägkostnads-ansvar.Energiskatten tas ut vid den slutliga energileveransen till förbrukarenoavsett om denne är företag, hushåll eller offentlig sektor. I kraft- ochfjärrvärmeverk tas alltså energiskatten ut vid leveransen av färdig el ochvärme till slutförbrukare, ej vid bränsleleveransen till produktionsanlägg-ningarna.Produktions- och miljörelaterade skatterDen allmänna energiskatten kompletteras med speciella skatter iproduktionsledet för olika energislag av miljö- eller andra skäl. Deviktigaste av dessa skatter beskrivs nedan.Koldioxidskatt tas ut på kolinnehållet i alla fossila bränslen. Somutgångspunkt har använts dagens nivå som motsvarar ca per kg CO2-utsläpp. Det motsvarar exempelvis per liter bensin eller perkWh av energiinnehållet i bensinen. För naturgas blir CO2-skatten lägre perkWh och för kolprodukter högre, beroende på det varierande kolinnehållet iförhållande till energiinnehållet i olika bränslen. Nivån på koldioxidskattenföreslås preliminärt höjas med per kg fram . Detinnebär exempelvis att koldioxidskatten blir ca /l bensin år 2010.Idag betalar industrin bara en fjärdedel av koldioxidskatten.