mot · GK02T51 · 1996-12-20 00:00:00 — Utsläppen är proportionella mot mängden förbrukat fossilt bränsleoavsett vilken teknik som används. Lösningen på detta är att investera iinfrastrukturen på sådant sätt att man långsiktigt avvecklar utsläppskällor ochdärmed miljöproblem. Vårt alternativ till plan för infrastrukturinvesteringarsom vi i de gröna presenterar i denna motion är utifrån dettaresonemang ett första steg i en sådan utveckling.Infrastrukturpropositionen illustrerar tydligt tendensen att enbart dömaresultatet av insatserna på miljöområdet utifrån de av uppsattamiljömålen. Man får intrycket att läget är under kontroll när man läserpropositionens miljöavsnitt. Men är det verkligen så? Enligt vår mening ärdet också viktigt att relatera förbättringarna på miljöområdet till de faktiskaproblemen. De av uppsatta miljömålen är i de flesta fall inte detsamma som långsiktigt hållbara nivåer. Sålunda står exempelvis en enadforskarkår bakom uttalandet att kväveoxidutsläppen måste reduceras med75 % - inte det nuvarande miljömålets - om naturen skall kunnaåterhämta sig från nuvarande kvävechock och inte drabbas av katastroferliknande säldöden 1988.Vårt ökande miljömedvetande leder också till nya kunskaper om trafikensmiljöeffekter. Inom den tidsram som den föreliggande propositionenbehandlar, kommer ett antal nya miljöproblem att upptäckas och/eller upp-märksammas. Exempel på några miljöproblem som redan nu är kända, mensom vi knappt börjat att ta i är följande: Utsläppen av lustgas (dikväveoxid) är högre från bilar med katalysatorerän från bilar utan katalysatorer. Lustgas är en av växthusgaserna ochberäknas svara för av växthuseffekten från mänskligautsläpp. Trafikpolitisk styrning saknas. Omkring gummimassa från bildäck slits loss ochfrigörs i naturen. För att göra gummit elastiskt används en mjukgörare,mestadels en högaromatisk olja, s.k. HA-olja. HA-oljan är egentligen enrestprodukt från smörjoljetillverkning. Den innehåller monoaromatiskaoch polyaromatiska föreningar, som är cancerframkallande och dessutomgiftiga för vattenorganismer. Däcksmassan innehåller HA-olja. Det går åt HA-olja till ett lastbilsdäck. Man har beräknat atten katalysatorrenad personbil släpper ifrån sig fem gånger merpolyaromatiska kolväten från däcken än från avgasrören. Trafikpolitisk styrning saknas. Vägbeläggning samt kemikalier som används vid drift och underhåll avvägen ger föroreningar. I "VÄG 94" från ställs skärpta krav påbl.a. skydd av vattentäkter och hantering av dagvatten, men en ekologiskhelhetssyn och miljömål saknas.Kretsloppsanpassning avinfrastrukturenVi hälsar med tillfredsställelse att och Vägverketnu har utarbetat handlingsplaner och mål förkretsloppsanpassning av infrastrukturen för väg- ochjärnvägstrafik. Vi anser i likhet med flera remissinstanser attdessa handlingsplaner utgör ett gott första steg motkretsloppsanpassning, men ser behov av fördjupning ochbreddning av arbetet med infrastrukturenskretsloppsanpassning för att nå målet att fullt ut inpassainfrastrukturen i det ekologiska kretsloppet.En kretsloppssyn på infrastruktur måste också omfatta markanvändningen.Detta innebär ett synsätt som betraktar en väg eller järnväg som ett tillfälligtutnyttjande av ett naturområde i ett långsiktigt perspektiv. Infrastruktur-anläggningarna har helt enkelt naturen till låns.Ett sådant synsätt gör följande frågor aktuella: Hur skall vi återställa ochsanera de områden där vi beslutat att inte längre ha några infrastruktur-anläggningar? Hur skall dessa områden åter kunna ingå i väl fungerandeekosystem? Det är frågor som vi inte har något heltäckande svar på,men som borde ingå i nästa steg i utvecklingen av ett kretsloppstänkanderörande våra infrastrukturanläggningar. Givetvis bör ett helhetstänkandekring dessa frågor också innefatta utformningen när vi bygger nyinfrastruktur. Där har vi kanske kommit något längre i form av miljöhänsyn iprojektering, men står ännu långt ifrån ett synsätt som innebär att ettinfrastrukturprojekt är ett ingrepp i naturmiljön som skall kunna återställasmed rimliga insatser.Minskade risker för mark och vatten- transporter av farligt godsFrågan om transport av farligt gods på land är enligt vårmening inte i första hand en infrastrukturfråga. Tvärt om ärbehov av anpassning av infrastrukturen ett bevis på att andrainsatser misslyckats. Statliga investeringar i miljardklassenför detta ändamål borde kunna undvikas eller radikaltreduceras med en fullgod reglering i kombination medutbildning och information. Säkerhetskraven på de fordonsom transporterar farligt gods skall vara att lasten omöjligtkan skada omgivningen vid en olycka i fordonets normalatransporthastighet.En väsentlig förbättring skulle kunna uppnås genom att styra övertransporter av farligt gods från vägtransporter till betydligt säkrare järnvägs-eller sjötransporter. Det finns därför skäl för myndigheterna att ta alternativatransportsätt i beaktande när tillstånd för transport av farligt gods ges. Lagenom transport av farligt gods bör ändras i enlighet med detta.Vidare måste arbetet med att eliminera riskerna vid källan, dvs.transportfordonet och dess val av färdväg intensifieras. Utformningen avtransportfordon för farligt gods är reglerat inom EU. Kraven på vägfordon ärväsentligt lägre än kraven på järnvägsfordon och fartyg. Även på dettaområde bör trafikslagen konkurrera på lika villkor, varför det är väsentligt attSverige verkar för att vägtrafiken åläggs samma höga säkerhetskrav somjärnvägstrafiken och sjötrafiken. Samma tänkande som ligger bakom krav pådubbla skrov i sjötrafiken bör också tillämpas på vägtrafiken. Den totalakostnaden för att åtgärda samtliga konfliktpunkter uppskattas enligtregeringens proposition av till . Vi anseratt ambitionen bör vara högre än att endast åtgärda 200 av de 1 500 konflikt-punkterna. Regeringen bör därför utarbeta ett förslag på medfinansiering avtransportörerna av farligt gods.Minskat buller invid infrastrukturenVar fjärde svensk störs av trafikbullerI dag lever mer än två miljoner svenskar i en miljö som haren trafikbullernivå som överskrider (A). Nivån (A) motsvarar ungefär vanlig samtalston. Vid nivåer över70 dB(A) måste man skrika för att göra sig hörd. De källorsom bidrar mest till dagens samhällsbuller är väg-, tåg- ochflygtrafiken, industrin samt byggnadsarbeten.Mot denna bakgrund är regeringens konkreta insatser om infrastrukturensbullerproblem mycket begränsade.Rättsligt bindande gränsvärden nödvändigaKraftfulla åtgärder måste vidtas för att minska bullret. För attdetta mål ska kunna nås måste man ha någon plattform attutgå från. I regeringens proposition presenteras ett antalriktvärden på bullernivåer för olika bullerkällor. Denbullerbekämpning som vi uppnått med hjälp avriktvärden har varit mycket begränsad. vill regeringen attriksdagen skall anta ytterligare ett antal riktvärden - utöverde för vägtrafikbuller som redan antagit -, utan enordentligt analys av effektiviteten i denna typ av styrning.Som regeringen uttryckligen redovisar skall riktvärden ses som långsiktigamål och inte som rättsligt bindande normer. Denna lösa styrning avbullerbekämpningsarbetet har enligt vår mening inte visat sigtillräckligt verkningsfull. Vi kräver att gränsvärden för bulleremissioner frånolika bullerkällor i samhället ska fastställas. Dessa gränsvärden ska sättas sålågt att miljö- och hälsoskador kan undvikas. En lämplig form för sådanagränsvärden är att uttrycka dem som miljökvalitetsnormer av den typ somföreslås i det nu aktuella miljöbalksbetänkandet. Miljöskyddskommitén hartidigare konstaterat att det inom bullerområdet förefaller finnas särskilt storaförutsättningar att införa miljökvalitetsnormer.Miljöpartiet föreslår därför att ger regeringen till känna att deriktvärden för trafikbuller samt det åtgärdsprogram mot störningar i befintligbebyggelse av trafikbuller som behandlas av , bör omarbetasoch uttryckas som miljökvalitetsnormer då en ny miljöbalk ger möjlighet förregeringen att föreskriva miljökvalitetsnormer.När det gäller nivån på de riktvärden som föreslås i propositionen, kan vikonstatera att det i de flesta fall är frågan om oförändrade nivåer jämfört medvad som gäller . I några fall förefaller regeringen nu gå till reträttjämfört med de ambitioner som uttrycktes i den av antagnahandlingsplanen mot buller. I denna handlingsplan diskuterades en nylångsiktig skärpt FBN-norm för flygbuller på (A) utomhusnivå förplanering av nya flygplatser och för ny bebyggelse vid befintliga flygplatser.I anslutning till denna skärpning övervägdes också en maxiamalbullernivåom (A) för flygbuller. Regeringen aviserade dessutom att man avsågatt återkomma till i frågan om bulleravgifter (utöver de buller-differentierade landningsavgifter som redan då införts) för att finansiera ettbulleråtgärdsprogram.I den nu föreliggande propositionen har ambitionen om (A)-nivånövergivits. Regeringen står kvar vid den nivå som gällt ,nämligen nivån på (A) FBN. Maximalbullernivån om (A)återfinns först i andra etappen av det föreslagna åtgärdsprogrammet. Någotförslag om bulleravgifter har ännu inte sett till. beslutat att avskaffa miljöskatten på inrikesflyget i utbytemot vaga löften om att detta skall kompenseras genom höjdalandningsavgifter.Vissa projektI denna motion anges endast den politiska målsättningen medinfrastrukturinvesteringarnas inriktning. Vi avser ej att angede projekt vi önskar genomföra. kommer senareatt fatta beslut om vilka projekt som bör genomföras merspecifikt i samband med ny behandling av frågan våren 1998.Enkelt beskrivet innebär vårt ramförslag medanslagsfördelning att "maxalternativ" kommer attgenomföras samt en del andra viktiga projekt som vi ställeross positiva till på järnvägssidan. Beträffande vägar har viinget att erinra mot den del av som föreslås byggas utsamt den finansiering man föreslår. Vi vill dock erinra omden kritik som de gröna i tidigare sammanhangframfört mot vägutbyggnaden mellan Forshälla ochSvinesund. Sedan finns det dock ett antal projekt somregeringen tar upp och som vi har synpunkter på. Beträffandespårutbyggnader i är vi i grunden positiva tillombyggnad, men vi önskar att dessa tas upp i samband meden omförhandling av den gällande - men sönderfallande -s.k. . Vi kan alltså inte stödja regeringensförslag till spårutbyggnader så länge regeringen inte tar ettsådant initiativ, men vi har inga principiella invändningarmot de föreslagna satsningarna. Regeringen bör under 1997återkomma till med förslag på investeringar utifrånen ny framförhandlad överenskommelse. Därmed ges ocksåett bättre underlag till helhetslösning förStockholmsregionen.Vi ställer oss däremot positiva till regeringens förslag angående Botnia-banan. I samband med att genomförs bör även Norrbotniabananpåbörjas. Vi är likaså positiva till upprustning av mellanSundsvall och samt ökad kapacitet på järnvägen mellan Göteborgoch Kornsjö, vilka ryms i det förslag vi lagt. I vårt förslag torde även enGötalandsbana komma att rymmas till skillnad från regeringens bedömning.Vi återkommer om övriga projekt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om långsiktig samhällsplanering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regional balans,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till naturen i vår omgivning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämn fördelning av de gemensamma resurserna mellan samhälletsolika sektorer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämn fördelning av infrastruktursatsningarna mellan samhälletsgrupper och individer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medvetenhet om resursuttag för drift av trafiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till de globala effekterna av förbränningen av fossilabränslen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett rättvist resursuttag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastrukturinvesteringar och demokrati,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anledningar till att bygga ut infrastrukturen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad och nybyggnad av järnvägar där det finns betydandekapacitetsproblem,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategiska utbyggnader av järnvägen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bygga till "felande länkar" i järnvägsnätet,14. att beslutar att återstående väginvesteringar beslutade ienlighet med vad som anförts i motionen ej bör genomföras fullt ut,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nollalternativ bör dominera de investeringar som kvarstår från1993 års beslut,16. att hos regeringen begär förslag till medfinansieringsmodellav vägtrafiken till vägunderhåll,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medfinansieringsmodellen och glesbygdshushåll,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att utarbeta förslag tillorganisation för trafiksäkerhet på regional nivå,19. att beslutar om utökad representation iRegionberedningsgruppen i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat uppdrag för ,21. att avslår regeringens förslag till ram för infrastruktur-investeringar 1998-2007,22. att beslutar att anta de grönas förslag till ram förinfrastrukturinvesteringar 1998-2007,23. att beslutar om anslagsfördelning i enlighet medMiljöpartiets förslag och därmed avslår regeringens förslag,1. att godkänner att planeringsramen för investeringar iregionala infrastrukturåtgärder skall användas för2.- investeringar och förbättringsåtgärder i statliga vägarsom inte är nationella stamvägar,- investeringar och förbättringsåtgärder i statligajärnvägar som inte är stomjärnvägar,- bidrag till investeringar i regionalakollektivtrafikanläggningar, inklusive kajanläggningar,dock ej till kommunala flygplatser,- bidrag till investeringar i rullande materiel förregional kollektivtrafik,- bidrag till kommunala väghållare för fysiska åtgärderoch transportinformatik för förbättrad miljö och ökadtrafiksäkerhet,- bidrag till kommunala väghållare för investeringar igång- och cykelbanor,- bidrag till trafikhuvudmän för åtgärder som ökartillgängligheten till kollektivtrafiken förfunktionshindrade resenärer,- möjlighet till förbättrande åtgärder för trafiksäkerhetoch miljö på partiella delar av stomvägnät inom detegna länet,- bidrag till kommunala hamnar för investeringarna ihamnar.25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högre ambitionsnivå för åtgärdande avkonfliktpunkter,26.27. att hos regeringen begär förslag till modell förmedfinansiering för åtgärdande av konfliktpunkter från transportör avmiljöfarligt gods,28.29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en infrastruktur i samklang med ettmiljöanpassat transportsystem,30.31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de riktvärden för trafikbuller samt detåtgärdsprogram mot störningar i befintlig bebyggelse av trafikbullersom nu behandlas av , bör omarbetas och uttryckas sommiljökvalitetsnormer då en ny miljöbalk ger möjlighet för regeringenatt föreskriva miljökvalitetsnormer,32.33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en kretsloppssyn på infrastrukturen ocksåmåste omfatta markanvändningen,34.35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omförhandling av Dennispaketet. .11FStockholm den 20 december 1996Marianne ()()Per ()()()()()