ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk613 · 1996-10-07 00:00:00 — Ark har varit verksam och antagit alltstriktare former. Ark har en ideell stiftelse somhuvudman, . Stiftelsensmålsättning, att hålla en levande genbank, bekräftas i dessstadgar genom ändamålsparagrafens formulering:§ 2 Stiftelsen har till ändamål att driva och förvalta en avelsanläggning förutrotningshotade djurarter/raser. Därvidlag skall beaktas att en sådananläggning fyller flera ändamål:- att bedriva forskning och undersökning av på anläggningen förekommandedjurarter/raser och därigenom bidra till ökad kunskap om dessa och ökadessas överlevnadsmöjligheter.- att genom kontrollerad avelsverksamhet bidra till räddningsarbetet medutrotningshotade djurarter/raser.- att användas som utbildningsresurs på olika nivåer, grundskola,gymnasium, högskola, universitet m.m.- att vara delvis tillgänglig för publik och därigenom öka intresset ochkunskaperna hos allmänheten för naturvårdsarbete.Nordens Arks djurområde är uppdelat på två lika stora mengeografiskt åtskilda delar. Den "öppna delen" är tillgängligför allmänheten som längs en promenadstig har möjlighet attse de djurarter som ingår i Arks verksamhet. Allahägn är uppbyggda i första hand för att djuren skall trivas -det innebär att besökaren ej är garanterad att verkligen få sedjuren. Karaktären på denna del som alltså är avgiftsbelagdär föga tillrättalagd för publik och är av strikt icke-kommersiell natur. Huvudsyftet med denna del är attinformera och skapa opinion runt hotet mot vår fauna.Den "slutna delen" är totalt avskild från publiken och ger därvid ingaintäkter. Det är dock denna del, som på intet sätt bär sina kostnader, somideologiskt är den viktigaste för att verksamheten skall nå sitt mål. Här hållsnämligen de presumtiva återinplanteringsobjekten. Entréavgiften till denöppna delen skall således finansiera den totala djurhållningen där mankonsekvent betonar verksamhetens vetenskapliga och icke-kommersiellakaraktär.För att klara den ambitiösa målsättningen är det av stor vikt att mervärdes-skatten på entréavgiften sänks.Huvudskälet till att vi anser att Ark och motsvarande anläggningari bör erhålla reducerad moms är att reglerna finns i EU:s sjättemervärdesskattedirektiv och tillämpas i , ,och Irland.I EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv, artikel nr 13, punkt 7, bilaga H står:"Enligt punkten 7 i bilagan får vidare reducerad skattesats tillämpas för till-träde till shower, teatrar, cirkusar, nöjesparker, konserter, museer,djurparker,biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang och anord-ningar." I SoU 1994:88 kan man läsa "att man efterfrågar en konformitet i mer-värdesskattereglerna". Om då merparten av djurparkerna inom EU har enreducerad mervärdesskatt så torde det vara logiskt att Ark och andrajämförbara anläggningar erhåller en reducerad mervärdesskatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reducerad mervärdesskatt för djurparker.
mot · GK02Sk614 · 1996-10-07 00:00:00 — Mervärdesskatteavdrag för kooperativa organisationer Inom flera kooperativa organisationer förekommer en s. k.federativ uppbyggnad. Det kan sägas motsvara en koncern,men med den väsentliga skillnaden att ägandet i en koncerngår uppifrån och nedåt, medan den i en federation gårnerifrån och upp.I svensk lagstiftning beaktas koncerninsatsen i betydande utsträckning. Detgäller inom bl.a. skatterätten och konkurrensrätten. Federationer åtnjuter intesamma hänsynstagande. har tidigare uttalat att olika företags-former så långt som möjligt skall behandlas på ett likvärdigt sätt. Detta börenligt vår mening också vara analogt tillämpligt vid jämförelse medfederationer med koncerner.Företag med mervärdeskattepliktig omsättning har avdragsrätt för ingåendemoms. Avdragsrätten för ingående mervärdeskatt är knuten till den juridiskapersonen, oavsett om denne ingår i en grupp av företag.I samband med omstruktureringar inom kooperativa organisationer har densituationen uppstått att den mervärdesskattepliktiga omsättningen hamnat i enförening, som en annan förening inom samma federation går misteom avdragsrätten för ingående mervärdesskatt. Arbetsfördelningen mellanföreningarna kan t.ex. vara sådan att en medlemsfrämjande verksamhet liggeri en förening, medan den affärsdrivande verksamheten ligger i en annanförening. Därigenom uppstår en i momshänseende kumulativ effekt.Vi anser att denna situation bör undanröjas genom ändring i mervärdes-skattelagen. Det är därvid av intresse att jämföra dels med vissa bestämmel-ser i mervärdeskattelagen, dels med EU:s sjätte mervärdesskattedirkektiv.Bestämmelserna i 8 kap. 4 § 5 p. ML innebär i korthet att moderbolaget ien koncern har rätt att utnyttja avdragsrätt för ingående moms som betalats avett dotterbolag som inte självt har avdragsrätt därför att verksamheten idotterbolaget inte är momspliktigt. Denna rätt förutsätter bl.a. att dotter-bolaget säljer tjänster till moderbolaget och att dotterbolaget ägs till minst90procent av moderbolaget. Motsvarande kvalitativa bestämmelser bör gå attutforma även för federativt uppbyggda företagsgrupperingar.Enligt EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv finns möjlighet till gruppregistrering för mervärdesskatt. Ett medlemsland har rätt att registrera ochbehandla en grupp av företag som ett enda företag i fråga om mervärdesskatt(artikel 4 punkt 4). Som förutsättning gäller att företagen i gruppen är näraförbundna med varandra i finansiellt, ekonomiskt och organisatoriskthänseende samt att företagen är hemmahörande i landet.Flera EU-stater har gruppregistrering, men tillämpningen är något olika.Regelmässigt kan dock företag, vare sig de är skattepliktiga eller inte, ingå ien och samma grupp. Därmed undviks mervärdesskatt på gruppens internatjänster.I åtskilliga andra avseenden har svensk rätt anpassats till EU-direktiven. Vianser att även denna regel bör införas i svensk rätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bestämmelsen i 8 kap. 4 § 5 mervärdesskattelagen.
mot · GK02Sk615 · 1996-10-07 00:00:00 — I fråga om dagpressbegreppet anförde -94följande synpunkter om samband mellan presstödsreglernaoch mervärdeskattelagstiftningen:När det gäller skillnaden mellan ochskattemyndigheternas tillämpning är det endagstidningarna som i första handframträder. Flera av de rikstäckande endagstidningar som Presstödsnämndengodkänt för produktionsbidrag/driftsstöd har av skattemyndigheterna inteansetts som allmänna nyhetstidningar. I stället har de betraktats somorganisationstidskrifter.Utredningen gjorde följande bedömning:När det gäller dagspressbegreppets tillämpning inom skatteområdet resp. ipresstödssammanhang anser vi att det finns behov av en samordning. Det ärenligt vår mening inte tillfredsställande att tidningar som avPresstödsnämnden bedömts som allmänna nyhetstidningar inte fått del av denför dagstidningar förmånligare beskattningen. Vi anser mot denna bakgrundatt i mervärdesskattelagen bör införas en bestämmelse som föreskriver attdriftsstöds- och distributionsstödsberättigade tidningar skall beskattas somallmän nyhetstidning.Regeringen har av skäl som inte framgår av propositionenvalt att avstå från att lägga fram detta förslag. Det är mycketmärkligt. Vad gäller lågfrekventa tidningar har det funnitsstor skillnad i bedömning från skattemyndigheternas sida.Främst tycks beroende på vilken del av landet tidningen harsin huvudredaktion ha varit avgörande. Vad gäller deriksspridda fådagarstidningarna har tidigare rått en tydligorättvisa. Några tidningar har betraktats som allmännanyhetstidningar medan andra inte har fått den bedömningenav skattemyndigheten.Detta trots att tidningarna får anses vara lika i redaktionell utformning.Numera har t. ex. tidningarna (kd) och Broderskap (s) avskattemyndigheten räknats in i kategorin allmänna nyhetstidningar, medandet liberala nekats denna status.Det är inte rimligt att sådana faktiska orättvisor för likvärdiga medierkvarstår. Det är alltså nödvändigt att införa en regel som motsvarar den somPressutredningen-94 föreslog. 3 kap. 12 § andra stycket merdvärdesskattelagen bör därför ges ett tillägg.Paragrafen lyder:Med allmänna nyhetstidningar förstås sådana publikationer avdagspresskaraktär som normalt utkommer med minst ett nummer varje vecka.Tillägget som föreslås till paragrafen är:Publikationer för vilka presstöd lämnas anses som allmän nyhetstidning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i 3 kap. 12 §mervärdesskattelagen andra stycket att presstöd skall kvalificera förbedömningen som allmän nyhetstidning även i mervärdesskattehänseende.
mot · GK02Sk616 · 1996-10-07 00:00:00 — Skatt på nya dieseldrivna personbilar så togs kilometerskatten bort på alladieseldrivna bilar i . infördes en ny skatt,nämligen en skatt på nya dieseldrivna personbilar. I mångasögon anses denna skatt vara en form av straffskatt, men hurdet är med den frågan lämnar vi därhän.I dagens miljömedvetna samhälle, som det ändock kan sägas att vi lever i,tycker vi att vår upplysthet bleknar när man i dagens miljödebatt anser ochhåller fast vid att det är förenligt med en skatt på dieseldrivna personbilar.Enskatt som lägger mer kostnad på ett fordon som släpper ut mycket mindreavgaser och föroreningar än förbränningsmotorer som går på mineraloljeprodukter. Sedan kan också tilläggas att en dieseldriven bil drar betydligtmindre antal liter bränsle per mil än de flesta bensindrivna bilarna gör. Meddet så följer ju också en viss förbättrande effekt av miljön. Den härjämförelsen är endast mellan nya bilar, men om man tar en titt på vilkakonsekvenser skatten har fått när man ser på miljön mellan en ny och engammal dieselbil, så blir man än mer förbluffad över hur man idagfortfarande kan hålla fast vid en omfördelning av kostnader för något som ärdåligt för miljön för att lägga det på något som är bra för miljön. Man haralltså en nybilsskatt på nya, rena dieseldrivna bilar, medan man enbart betalarvanlig fordonsskatt för de gamla och smutsiga dieseldrivna bilarna.En annan aspekt är läget vi har vad gäller arbetslösheten. Här satsarregeringen bland annat på slopad bilaxis m.m., just för att slå vakt om jobbenoch sysselsättningen inom en av våra största exportindustrier - bilindustrin. IFrankrike är siffran på dieseldrivna bilar nu uppe i . Siffran för Tysklandligger någonstans . Frågan är om vi inte tror att svenskbilindustri kan eller vill utveckla och konkurrera på dieselbilmarknaden. Omvi tror att så är fallet, ja då ska vi även fortsättningsvis hålla oss med ennybilsskatt och kanske även diskutera om vi inte borde höja den. Men vi troratt kompetensen finns, så också intresset. Det skulle kunna bli så att enförändring på det här området ledde till att svensk bilindustri stärkte sinställning både hemma i men även utomlands. Återigen, det skulle isådana fall vara med hjälp av en miljöförbättrande åtgärd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problemet med nybilsskatten på dieseldrivna personbilar.
mot · GK02Sk618 · 1996-10-07 00:00:00 — Fordonsbeskattningen har blivit ganskamärklig. Skatten på dieselbilar är i genomsnitt ungefär fyragånger så hög som för bensindrivna bilar. Allra mestbeskattas nya dieselbilar. Denna skatteskillnad återspeglarinte den miljöbelastning fordonen åstadkommer.Tidigare dieselmodeller har varit mycket miljöbelastande, men teknikenhar nu avsevärt förbättrats i detta avseende. Det finns flera fördelar meddiesel. Dieselbränslet är enklare och mindre energikrävande att framställa. Endieselmotor har också betydligt högre verkningsgrad än en bensinmotor. Detfinns numer flera bränslesnåla dieseldrivna bilar. angavexempelvis 1995 att en (direktinsprutad turbodiesel)förbrukade per mil på landsväg och per mil vid blandadkörning. Detta gäller en bil i samma storleksklass som 850.En annan fördel är att det är möjligt att använda rapsmetylester () idieselmotorer. RME är ur miljösynpunkt bättre än diesel. Den koldioxid somförbränns återgår i viss mån i kretsloppet då den växande rapsen förbrukarkoldioxid. Däremot ökar andelen kväveoxider något.De äldre dieselbilarna drar dock mer bränsle och dessutom förorenar debetydligt mer eftersom de saknar modern rening av avgaserna.Vi i de gröna anser att miljöskadliga verksamheter skallbeskattas i syfte att styra produktion och konsumtion mot mindremiljöbelastande alternativ. Jag kan inte se att fordonsbeskattningen av nyadieselbilar i förhållande till modeller från -93 och tidigare är rimlig ochrättvis från miljösynpunkt. De äldre bilarna borde ha en högre beskattningoch de nya borde ha en lägre. är det tvärtom så att fordonsskatten för deäldre bilarna endast är ca hälften av skatten på de nya bilarna. Detta bordevara möjligt att ändra och åtminstone utjämna utan att det drabbarstatsbudgeten negativt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den skall verka för att utjämnaskillnaden i beskattningen av nya och äldre dieselfordon.
mot · GK02Sk619 · 1996-10-07 00:00:00 — Båtskatt och miljöklassning av båtar Samhället har beskattat och miljöklassatsnöskotrar. En konsekvent och logisk skattepolitik bordeinnebära att samhället behandlar andra "motorfordon" på ettmotsvarande sätt. Båtskatt och miljöklassning av båtar börsåledes införas.Argumenten är desamma som för snöskotrar, dels släpper båtmotorer utavgaser och föroreningar på samma sätt, dels krävs en infrastruktur i form avhamnar, farleder, tankningsplatser och avfallshantering.Det frivilliga båtregistret som omfattar en majoritet av landets båtar utgören bra plattform för ett skattesystem, liksom det faktum att försäkrings-bolagen ställer krav på att båtägarna skall vara registrerade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa båtskatt och miljöklassning av båtar.
mot · GK02Sk621 · 1996-10-07 00:00:00 — Förlängd skattebefrielse på inhemskt producerat rapsdieselbränsle I i norra delen av finns ettföretag,Kemi och som har startattillverkning av rapsolja i en nedlagd sulfatfabrik. Företagethar därmed räddat sysselsättningen i ett svårtregionalpolitiskt problemområde. De två grundarna avföretaget har visat hur man kan omdisponera ett gammaltindustriområde till en modern miljöinriktad produktionsenhetmed bevarad kulturmiljö. Genom att starta industriellrapsoljeframställning har de också visat på nödvändighetenav en omställning av energisystemet i miljövänlig riktning.Om initiativet blir framgångsrikt kan en industriell produktion gesysselsättning och avsättning för lokalt framställda råvaror som stärkerbygdens utvecklingsbetingelser. Trafikens miljöskadeverkande utsläpp avgaser som påskyndar den farliga växthuseffekten kan minskas. Med valet avproduktionsort har de visat hur sysselsättningen kan stärkas i enregionalpolitiskt utsatt region som de lokala förutsättningarna förråvarubasen tagits tillvara utan onödiga transportvägar. Både produkt ochproduktmetod är helt kretsloppsanpassade.Nu hotas deras verksamhet av beskattningen på dieselbränsle. Detta ärorimligt.Till och med innevarande år har det miljövänliga drivmedlet RME (raps-metylester) haft skattebefrielse. utgår denna skattebefrielse.Detär en olycklig tidpunkt. Produktionen av rapsolja för drivmedelsbruk är justpå väg att etablera sig. Men den är ännu inne i en uppbyggnadsfas som ärmycket sårbar. För att denna miljöriktiga och ur alla synpunkter värdefullaproduktion skall komma i gång och stabiliseras bör skattebefrielsen förlängasytterligare en tid.Sverige har i enlighet med klimatkonventionen förbundit sig att leva upptill koldioxidmålet . Allting pekar på att detta inte lyckas. Som bekantär fossila bränslen den största utsläppskällan av koldioxid, varföranvändningen av sådana bränslen på lite måste minska drastiskteller t.o.m. upphöra, eftersom klimatstörningar hotar till följd av deomfattande koldioxidutsläppen. Regeringen bör återkomma med ettförslag till förlängning av skattebefrielsen för det alternativa ochmiljövänligadrivmedlet rapsolja. Ett sådant förslag innebär ingen förändring och såledesingen inkomstförsvagning, varför inget finansieringsbehov föreligger. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängd skattebefrielse för inhemskt producerad rapsolja(RME).
mot · GK02Sk622 · 1996-10-07 00:00:00 — Biltrafiken är genom förbränningsmotorernas utsläpp avluftföroreningar ett stort miljöproblem. är bilen förnästan alla familjer i stort sett oumbärlig. Förutom behovetav bil för arbetsresor och annan nyttotrafik torde man utanöverdrift kunna säga att bilen är det i särklass viktigasteverktyget för familjens rörelsefrihet i allmänhet.Genom införande av lag om avgasrening har på nya bilar mycket avproblemen med luftföroreningar eliminerats. Detta gäller framför allt utsläppav kväve- och svavelföreningar. Ett återstående problem är utsläpp avkoldioxid. Dessa utsläpp, som bidrar till den s.k. växthuseffekten, är direktrelaterade till bilens bränsleförbrukning.Dieselmotorer har en lägre bränsleförbrukning än bensinmotor avmotsvarande storlek. I allmänhet kan sägas att dieselmotorn har ca 25 procenthögre verkningsgrad än bensinmotorn. Om man tar i beaktande helaprocessen från framställningen av dieselolja t.o.m. att den är förbränd imotorn och jämför detta med en bensinmotor är koldioxidutsläppet 22procent lägre för dieseln. Detta gäller dagens moderna motorer ochutvecklingen mot ännu snålare dieselmotorer går snabbt framåt.Den årliga fordonsskatten på dieselbilar års modeller ärungefär dubbelt så hög som för äldre dieselbilar och 3,5 gånger så hög somför bensinbilar i allmänhet. Denna utformning av bilskatterna missgynnardieselbilar i allmänhet och nyare dieselbilar i synnerhet.Rent allmänt är det önskvärt att förnyas och föryngras. Ensådan förnyelse är bra och önskvärd ur trafiksäkerhetssynpunkt och urmiljösynpunkt. Den straffbeskattning som åvilar nya modernadieselbilar motverkar emellertid en sådan utveckling. Jag anser attskattesatserna för den årliga fordonsskatten bör ändras så att inte nyaremoderna dieselbilar missgynnas på det sätt som sker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om bilskatti enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk623 · 1996-10-07 00:00:00 — är s.k. veteranbilar befriade från årligfordonsskatt. Bestämmelsen innebär att personbilar, lastbilar,bussar och motorcyklar som är eller äldre befrias frånfordonsskatt. Motivet till denna skattebefrielse är att dessaäldre fordon endast används som hobbyfordon och därvidkörs korta sträckor för uppvisning och klubbutflykter.Traktorer undantas dock inte från denna skatt.Veterantraktorer lockar många människors intresse. Gamla traktorerrenoveras och visas upp på samma sätt som äldre bilar och motorcyklar.Liksom dessa körs även äldre traktorer endast korta sträckor och de användsinte heller i praktiskt dagligt bruk.Det är logiskt att traktorer av årsmodell som är eller äldre ocksåbefrias från fordonsskatt i likhet med vad som gäller för personbilar,lastbilar,bussar och motorcyklar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att befria äldre traktorer från fordonsskatt ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk624 · 1996-10-07 00:00:00 — Antalet radio- och TV-kanaler står i ständigt ökande.Medieutbudet och mångfalden förändrar tittares ochlyssnares vanor, men ändrar också villkoren för aktörerna pådenna ständigt växande marknad. Riksdag och regeringmåste ansvara för att det skapas likvärdiga förutsättningar förolika medier.Skatt på annonser regleras i lag (1972:260) om skatt på annonser ochreklam. Av lagtexten framgår att reklam i radio- och TV-sändningar inte ärskattepliktig. betalar koncessionsavgift tillstaten. Avgiften består av en fast och en rörlig del. Den rörliga delen ärberoende av företagets intäkter från sändningen av annonser. Skatten ärprogressiv och utgår med 20, av intäkterna från annonse-ringen.Annonser i övriga radio- och TV-kanaler är således skattefria. Det är ettorimligt förhållande. Utredningen om översyn av reklambeskattningen arbetarnu med att se över reglerna för beskattningen i syfte att den ska vara generell.Utredningens arbete förhindrar inte att uttalar som sin mening attannonser i alla etermedier skall beläggas med skatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt på TV-reklam.
mot · GK02Sk625 · 1996-10-07 00:00:00 — Miljöskatt/avgift på engångsmaterial Bort från "slit och släng"Slit- och -slängperioden i vår del av världen har haft sin"gyllene" tid. görs olika ansträngningar för attminimera engångsartiklarna. Men fortfarande har de tyvärren alltför stor del av marknaden, frånlivsmedelsförpackningar till nyttoprylar. Inom t. ex.sjukvården kan det vara acceptabelt, särskilt där smittoriskenär stor, att fortsätta använda vissa engångsartiklar. Det kanäven gälla andra delar av hygienområdet (toapapper o dyl).SubstitutionsprincipenFörsök med engångsmaterial som snabbt bryts ned ochåtergår i kretsloppssystemet, som t. ex. tallrikar och muggarav majs eller papper och teskedar i tunt trä, har fungeratrelativt väl. Frågan måste ändå alltid ställas omengångsartikeln är bättre än flergångsartikeln vad gällerlivscykelns hela energi- och miljökostnad. Det kan betyda attden, trots allt, inte är att föredra och bör bytas ut. Det finnsalltså en mängd gränsfall, där den goda saken ändå inte är sågod. Substitutionsprincipen är vägledande.Miljöskatt på slöserietAlla icke snabbt nedbrytbara artiklar av engångskaraktär,ofta baserade på fossil olja eller olika metallegeringar, borde,enligt min mening, belastas med en särskild miljöskatt ellermiljöavgift. Detta för att snabbare mönstra ut slöseriet av ochnedskräpning med ändliga råvaror. Därför bör det utredas påvilka grunder, och efter vilken skala och storlek, en sådanmiljöskatt eller miljöavgift skall kunna användas. Det måstegivetvis också avvägas mot själva administrationen avskatten/avgiften. Går det att finna ett administrativt enkeltoch billigt system för engångsartiklarna, bör ett sådantsystem prövas - antingen direkt över hela marknaden ellertill att börja med för en begränsad del av artiklar. En avgift,till skillnad från en skatt, skulle kunna kopplas tillutvecklandet av t. ex. bättre förpackningar och på så sätttjäna vägen till kretsloppssamhället i dubbel bemärkelse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om en särskildmiljöskatt/avgift på engångsmaterial.
mot · GK02Sk626 · 1996-10-07 00:00:00 — Skattebefrielse för vissa utbildningar Förslag om skattebefrielseför vissa utbildningarI propositionen lämnas förslag till sådana ändringar i densvenska mervärdesskattelagstiftningen för kultur-,utbildnings- och idrottsområdet som behöver genomföras tillföljd av medlemskap i . Ändringarna innebär ihuvudsak att vissa tillhandahållanden av tjänster som tidigarevarit befriade från mervärdesskatt blir skattepliktiga.På utbildningsområdet föreslår regeringen att grundskole-, gymnasieskole-och högskoleutbildning som anordnas av det allmänna eller av det allmännaför utbildningen erkänd utbildningsanordnare samt utbildning som berättigareleven till studiestöd undantas från skatteplikt.Det finns emellertid utbildningar som faller vid sidan av dennabeskrivning, utbildningar som syftar till en förkovran som kommer detallmänna till godo, trots att de ej finns upptagna i någon av de förordningarsom ovanstående syftar på. Det bör prövas om de skall undantas frånskatteplikt.Därför bör regeringen ge och i uppdragatt ge förslag på ett system som kan identifiera utbildningar som är allmän-nyttiga och som därför bör prövas om de skall undantas från skatteplikt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att identifiera ytterligare allmännyttiga utbildningarsom bör prövas om de skall undantas från mervärdesskatteplikt.