mot · GK02Sf254 · 1996-10-07 00:00:00 — Det har ju visat sig attarbetsskadeförsäkringen i offentlig regi försvagat drivkrafterna för enskildaarbetsgivare att förbättra arbetsförhållanden. Eftersom det är lagstiftning ochförsäkringskassornas praxis som avgör om en person skall erhållaarbetsskadeförsäkringsförmåner och livränta, finns ingen direkt koppling tillarbetsplatsen.Dagens arbetsskadeförsäkring har flera brister. Försäkringen kan intetillämpas på ett rättvist sätt och lagens betydelse för det skadeförebyggandearbetsskyddet synes vara starkt begränsat. Trots de senaste årens förändringaroch förbättringar äger dessa två invändningar fortfarande sin giltighet ochmåste föranleda åtgärder. Några åtgärder i den inriktningen finns inteföreslagna i kommitténs förslag.Enligt vårt sätt att se det måste den nuvarande trenden brytas ochincitament skapas för arbetsgivaren i ett system som ger en direkt kopplingmellan den enskilde arbetsgivarens utgifter för arbetsskadeförsäkringen ochskadeutfallet.Detta kan endast åstadkommas om den nuvarande försäkringen ersätts meden obligatorisk arbetsskadeförsäkring tecknad av arbetsgivaren. Dennuvarande arbetsskadeförsäkringen avskaffas och ersätts endast medskyldigheten att teckna försäkring. Skyldigheten att teckna försäkringenskulle dock inte omfatta enmansföretag - det blir en alldeles för storförsäkringsrisk och antagligen alldeles för höga självrisker för att det skallvara möjligt. Där får en vanlig olycksfallsförsäkring bli lösningen - om änfrivillig.Genom avtal med enskilda arbetstagare, i form av enskilda avtal ellereventuella lokala kollektivavtal, regleras arbetsskadeföräkringens innehåll.Såväl den allmänna som enskilda försäkringsbolag skulleha rätt att erbjuda försäkringar. Genom att lagstiftningen inte skulle definieravad som är arbetsskada skulle också detta avtalas fram. Det naturliga vore attförsäkringsgivarna har förteckningar med skador som ersätts. Det skulle i såfall motsvara den gamla yrkesskadelagen - som just var konstruerad så.Systemet skall vara försäkringsmässigt så utformat att verksamheten intekan medge underskott. Försäkringen skall också vara så konstruerad attarbetslinjen prioriteras och att det inte är möjligt att välta överkostnadsansvarpå andra sektorer.Försäkringen bör finansieras av företagen genom enhetliga avgifter somdock bör differentieras utifrån företagens kostnader för arbetsskador ochsjukfrånvaro för att stimulera arbetsmiljöförbättringar, aktiva, förebyggandeoch rehabiliterande åtgärder. Ingen hälsoprövning får förekomma.Vårt förslag till ny arbetslöshetsförsäkring bör kunna införas senast den1 . För att minska kostnaderna i försäkringen anser viatt livräntan bör sänkas till av nuvarande nivå. Livräntan ärskillnaden mellan den inkomst den arbetsskadade hade då skadan inträffadeoch den inkomst han skulle komma att ha om skadan inte inträffat. Eftersomsjälva försäkringen ger en inkomstbortfallskompensation på 75 procentmedan livräntenivån inte påverkats anser vi att denna bör sänkas motbakgrund av det statsfinansiella läget. Den nya livräntenivån bör dock endastomfatta de arbetsskador som anmäls och godkänts efter den 1 januari 1997.Nuvarande livräntor omfattas således inte av detta förslag.De förslag som vi föreslår rörande arbetsskadeförsäkringen kommer dockinte att ha någon påverkan budget. innebär det enminskad kostnad på och 2,2 miljarder kronor.TrafikolyckorI finns ett system där den del avsjukförsäkringen som berör trafikolyckor bekostas via denobligatoriska trafikskadeförsäkringen. I stårtrafikskador för av sjukförsäkringenskostnader. Vi anser att det finns flera argument som talat föratt vi i skall följa den finska modellen och lyfta urtrafikskadorna ur den allmänna försäkringen.För det första finns det inga egentliga skäl till varför inte personskador somuppträder i samband med en trafikolycka inte skall ingå i den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen. Skadan är ju ett resultat av en olycka som i övrigttäcks av försäkringen. Dessutom innebär en direkt koppling mellanförsäkringspremien och skadeutfallet att arbetet med trafiksäkerhet med allsäkerhet kommer att intensifieras, inte minst från försäkringsbolagens sida.Rehabiliteringsarbetet kommer också att få högsta prioritet, eftersomförsäkringsbolagen annars tvingas betala höga kostnader för sjukskrivningar.Modellen innebär således stora samhällsekonomiska fördelar, somdet som sagt ökar trafiksäkerheten.Ett system med särskild försäkring för trafikskador innebär atttrafikskadepremien stiger med kanske . Eftersom statensutgifter minskas med 5 miljarder genom vårt förslag bör därför den enskildekompenseras genom en sänkning av den allmänna sjukförsäkringsavgiftenmed motsvarande belopp.Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda vårt förslag ochåterkomma till riksdagen.Genom ökad kontroll under anslagsposten A 3. Förtidspension menar vi,och finner i detta stöd hos bland annat , att det är möjligtatt minska kostnaderna för fusk och överutnyttjande inom framför alltförtidspensionssystemet. Därför anvisar vi för A 3. Förtidspensioner ettanslag på 11 . blir anslaget11 och 10 674 000 000 kronor.Utgiftsområde 11 -Ekonomisk trygghet vidålderdomHöj den faktiska pensionsåldernVi anser att regeringen skyndsamt bör återkomma tillriksdagen med förslag som innebär att ansträngningarna föratt höja den faktiska pensionsåldern kan intensifieras.Framför allt handlar det om att skapa en mer flexibelarbetsmarknad och öka insatserna inom rehabilitering.Förslag på förändrad beskattning för hushållstjänster börockså kunna innebära att den faktiska pensionsåldern kanhöjas. Sådana förslag innebär att anslag A 1. Ålderspensionerbör kunna bli något lägre än det som regeringen anvisar.Under anslag A 1 anvisar vi ett anslag på 51 för 1997.För 1998 blir anslaget 49 och 199946 114 000 000 kronor.Vi avvisar regeringens besparingarRegeringen aviserade i vårpropositionen en lång rad kraftigaförsämringar som särskilt skulle drabba pensionärer. I ochmed budgetpropositionen konkretiseras nu dessaneddragningar. Totalt sparar regeringen drygt 1 miljardkronor.Regeringen föreslår att omställningsperioden för vuxna förkortas frånnuvarande till sex. Efterlevandepension betalas ut till personsom förlorat make eller maka och ej fyllt 65 år.Vidare föreslås att det sker en växling av folkpension och pensionstillskott.Detta som folkpensionen sänks och pensionstillskottet ökas medlika mycket. Detta påverkar den pension som de som är berättigade tillomställningspension, oreducerad änkepension samt särskild efterlevande-pension erhåller.Den stora besparingen görs i och med förslaget att inkomstprövaänkepensionen. Här bryter regeringen mot den överenskommelse som gjordes1988 rörande de framtida efterlevandepensionerna. Förslaget innebärdessutom att en utlovad förmån försämras på ett oacceptabelt sätt. Att notera isammanhanget är att de som uppbär änkepension fått sin pension försämradtidigare i flera steg genom de försämringar i basbeloppen som har gjorts vidett antal tillfällen. drabbas de av en ytterligare försämring.Avslutningsvis föreslår regeringen att kompensationsgraden i det statligabostadstillägget (BTP) sänks från nuvarande av hyreskostnadentill . Dessutom föreslås att fritidsfastigheter skall medräknas somförmögenhet vid beräkningen av BTP.Vi avvisar samtliga dessa förslag på försämringar. Regeringen har vid ettantal tillfällen genom bl.a. fortsatt manipulerande i basbeloppen och kraftigahöjningar av egenavgifter inom bl.a. läkemedelsförsäkringen steg för stegurholkat pensionärernas ekonomi på ett icke godtagbart sett. De nu föreslagnaförsämringarna kan därför inte accepteras och bör avslås av riksdagen.Under anslag A 2 anvisar vi ett anslag på 1 för 1997.Vilket innebär en i förhållande till regeringen utökad ram med911 000 000 kronor.Under anslag A 3 anvisar vi ett anslag på 10 för 1997.Vilket innebär en i förhållande till regeringen utökad ram med465 000 000 kronor.Utgiftsområde 12 -Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnDet allmänna barnbidragetI motion 1996/97:Fi407 av m.fl. (m) föreslås attdet införs ett avdrag på och barn i denkommunala beskattningen. Det innebär att en barnfamilj medvårt förslag i ovan nämnda förslag får en högre nettoinkomstmed ca och barn. Till detta skall läggasbarnbidraget som är per barn.Per månad innebär detta att den disponibla inkomsten för enfamilj med två barn ökar med knappt800 kronor.Riksdagen har tidigare föreslagit att flerbarnstillägget skall avskaffas frånoch med 1998. Vi har tidigare förordat att tillägget tas bort redan från den1 januari 1997.Under flera år har frågan om ett behovsprövat barnbidrag diskuterats. Dethar ansetts som närmast stötande att människor med mycket höga inkomsterhar rätt till ett offentligt stöd de egentligen inte behöver, särskilt i en tiddåstatens finanser är ansträngda. Argumenten mot ett behovsprövat barnbidraghar varit flera. För det första har man hävdat att gränsen förbehovsprövningen måste sättas lågt för att man skall uppnå någon form avbesparingseffekt. För det andra - vilket är en följd av det första argumentet -har det hävdats att marginaleffekterna kan bli så stora vid behovsprövningenatt människor antingen väljer att inte gå upp i lön eller t.o.m. går ner itjänstför att undvika att förlora sitt bidrag. Vi anser att dessa argument bär sinriktighet, men anser ändå att regeringen bör utreda möjligheterna ochkonsekvenserna av ett behovsprövat barnbidrag. Denna utredning börtillsättas snarast.Under anslagsområdet A 1. Barnbidrag anvisar vi ett anslag på . och anslås samma beloppsom regeringen.FöräldraförsäkringenVi har i världens mest generösa föräldraledighetbåde vad gäller ledighetens längd och inkomstkompensation.Detta faktum bekräftas också i till barnfamiljerna i (Ds 1996:49). I rapportensom presenterades i månadsskiftet augusti/september 1996sägs följande:Den svenska föräldrapenningen ter sig generös i en internationell jämförelse.Detta främst på grund av att ersättningsperioden är lång trots de besparingarsom genomförts under senare tid.Att det i dagens föräldraförsäkring finns utrymme förytterligare besparingar och förändringar, vilket vi moderaterhar hävdat, får stöd i :(...) Det är dock rimligt att tänka sig att vissa ytterligare begränsningar avföräldrapenningen skulle kunna genomföras utan att menligt påverkamöjligheten att kombinera förvärvsarbete och barnafödande (...)har beslutat att höja kompensationsnivån iföräldraförsäkringen från . I samband meddetta beslut reserverade vi moderater oss, då vi ansåg ochfortfarande anser att ersättningen bör vara . Viupprepar detta ställningstagande och anser att börfatta beslut att riva upp beslutet att höja kompensationsnivånden 1 januari 1998.Nedan föreslår vi att det skall införas ytterligare en karensdag isjukpenningförsäkringen. För att skapa den enhetlighet som vi nämnt ovananser vi som konsekvens av detta att skall införas även i dentillfälliga föräldrapenningen. Det finns signaler om att föräldrar vid egensjukdom utnyttjar möjligheten att ta ledigt för vård av sjukt barn i stället.Detta kan inte accepteras, varför det är väsentligt att skapa samma regler i debåda försäkringarna.I konsekvens med att vi ovan föreslår en förändring av beräkningen av SGIi sjukpenningförsäkringen föreslås att samma beräkning skall användas förföräldraförsäkringen.Redan 1995 föreslog vi att havandeskapspenningen skulle avskaffas. Motbakgrund av det fortsatt allvarliga statsfinansiella läget vidhåller vi dettaförslag. Vi föreslår att havandeskapspenningen avskaffas från och med den1 . De som har eller har ansökt om havandeskapspenning föreden omfattas dock icke. Dock godkänns inga nya. somhavandeskapspenningen avskaffas är det viktigt att lagstiftningen tydliggörsvad avser möjligheten att använda föräldraförsäkringen mer flexibelt än i dag.Det skall t.ex. vara möjligt att ta ut föräldraledighet före enförlossning om man så önskar.Om man har ett arbete som enligt AFS 1994:32 förbjuder gravida kvinnoratt arbeta eller om graviditeten av andra orsaker är komplicerad skallsedvanlig sjukskrivning gälla. En sådan lösning innebär att vi följer de EG-direktiv som finns på detta område (92/85/EEG).Utöver de förslag som redogörs för ovan anser vi att det är möjligt attgenom ökad kontroll i föräldraförsäkringen för att komma till rätta med fuskoch överutnyttjande kunna sänka kostnaderna under framför allt anslag A 2.Under anslag A 2 anvisar vi ett anslag på 11 för 1997.För 1998 anslås 13 och 14 019 000 000 kronor.Bidragsförskottet/underhållsstödetI våras presenterade regeringen ett förslag om en förändringav bidragsförskottet. Från och med årsskiftet heter stödet tillbarn med särlevande föräldrar underhållsstöd. Moderatasamlingspartiet accepterade i huvuddrag regeringens förslag,men kritiserade bristen på koppling mellanbetalningsskyldigheten och det enskilda barnet. Vi fick stödför denna kritik i samband med lagutskottets yttrande medanledning av behandlingen i . Utöver detta och ettantal andra smärre justeringar ansåg vi således att det varmöjligt att ändå biträda regeringens förslag. Men, vibetonade mycket tydligt vikten av ett helt nytt och reformeratsystem som en gång för alla fokuserar på föräldrarnasoavvisliga skyldighet att värna och vårda de egna barnen.Enligt denna vår inställning är grundprincipen att föräldrarna aldrig kankomma ifrån sitt försörjningsansvar. Om den underhållsskyldige inte hartillräckligt med resurser för att klara detta ansvar får hans eller hennes fallprövas av de sociala myndigheterna på samma sätt som vid andra tillfällennär resurser saknas för att täcka de nödvändiga utgifterna.Socialbidragsnormen skall vara den gräns vid vilken det ekonomiska ansvaretinte längre utkrävs direkt.Om underhållskraven gör att den underhållsskyldige hamnar undersocialbidragsnormen träder det offentliga in - men inte förr - med lån ochinte med bidrag. Den underhållsskyldige föräldern betalar själv underhålletoch sätts i skuld till det offentliga. Det statliga engagemanget i vårt systemblir att se till att man bevakar denna eventuella skuld och ser till att denbetalas tillbaka. Underhållsskulder bör behandlas med hög prioritet ochjämföras med t.ex. skatteskulder.Ett stort problem är att den underhållsskyldiges förbehållsbeloppbaseras på antalet barn även de han eller hon inte har underhållsskyldighet tillsom ett resultat av en separation. Detta anser vi vara fel eftersom det innebäratt staten har fått träda emellan och täcka mellanskillnaden mellanunderhållsstödet och stödets miniminivå, d.v.s. . Detta haruppmuntrat till nya familjebildningar utan att den underhållsskyldige har fåttvidkännas det naturliga ansvaret för tidigare barn. Denna möjlighet bör därförtas bort i det system som vi förordar.Med vårt förslag till ett reformerat underhållsstöd uppnår man sammamateriella trygghet för barnet som . Men föräldraansvaret blir myckettydligare och det kommer inte längre att gå att smita från sitt ansvar samtidigtsom incitamenten för den typ av fusk och överutnyttjande vi serförsvinner. Kostnaden för underhållsstöd begränsas i vårt förslag till de barnvars faderskap är helt okänt samt för bevakning av utbetalt socialbidrag iform av underhållsstöd. I förhållande till regeringens förslag innebär vårtförslag en minskad kostnad med 1998 och med ungefärlika mycket 1999. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag enligt våra riktlinjer så att förändringen kan träda i kraft den1 januari 1998.Vårt förslag ovan gör att vi anvisar ett lika stort anslag som regeringen förår 1997.Avdrag för styrktabarnomsorgskostnader ochvårdnadsbidragEn av de mest centrala familjepolitiska reformerna denborgerliga regeringen införde var rätten att dra av styrktabarnomsorgskostnader och vårdnadsbidraget. Tanken bakomdet första steget till detta som togs var att skapaen rättvisa mellan samtliga familjer och möjliggöra för allaatt välja just den omsorg som passade den egna familjen ochde egna barnen bäst, utan att vara hänvisad till endast deomsorgsformer som politiker ansåg vara bäst.Trots att avdragsrätten och vårdnadsbidraget när det infördes endast var på24 och trots att det avskaffades av den socialdemokratiskaregeringen bara efter visade det sig att det fanns en storefterfråganpå denna möjlighet till ökad valfrihet. På ansökte över 175000 familjer om vårdnadsbidraget och under dess korta existens växte det uppett flertal nya spännande lösningar av omsorg som tyvärr aldrig fick chansenatt utvecklas. En av den nytillträdda socialdemokratiska regeringens förstaåterställare var just att avskaffa den valfrihetsreformen. Man drog sig inteheller för att straffa de barnfamiljer som utnyttjat vårdnadsbidraget genom attta bort garantibeloppet för dessa föräldrar under föräldraledighetens sistamånader!Vi anser att det är centralt att man återinför rätten till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader och vårdnadsbidraget. Värdet bör även fortsättningsvisvara med uppräkning avseende . Totaltinnebär förslaget en ökad kostnad inom utgiftsområde 12 på 2,4 miljarderkronor , och för1999.Socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgetenOvan har vi redovisat för våra förslag rörande utgiftsområde11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Förslag som innebäratt den faktiska pensionsåldern höjs innebär också attutgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten sjunker.För 1.1 Allmän tilläggspension, ATP, blir därför utgiften för 1997122 461 000 000 kronor.Vi har under ett par års tid föreslagit att delpensionen avskaffas.Delpensionen är en form av mellanting mellan förtidspension och förtidauttag av folkpensionen. Den fyller egentligen inget socialpolitiskt mål, utankan ses som en möjlighet till en lugnare avtrappning inför den egentligapensionen. Förslag har tidigare funnits att delpensionen skall avskaffas, menhittills har det endast resulterat i att reglerna för rätten till denna pensionskärpts. Vi anser dock att delpensionen nu bör avskaffas. Ett avskaffande börske innebärande att inga nya ansökningarom delpension godtas efter detta datum. Personer som har delpensionskall få behålla denna möjlighet, men inga nya kommer in i systemet.Vårt förslag innebär att utgiften för 1.2 Delpensionsförsäkringen blir1 . Totalt innebär våra förslag att utgiften försocialförsäkringssektorn skall fastställas till för1997. blir utgifterna och 1999 136 031miljoner kronor.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning om en försäkring vidtillfälligt inkomstbortfall vid sjukdom eller arbetslöshet i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarkonto,3. att beslutar anslå 9 för utgiftsområde 9 anslagA 1. Sjukvårdsförmåner m.m. för i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att beslutar att kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringenskall utgöra av den sjukpenninggrundande inkomsten i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att beslutar införa ytterligare en karensdag isjukpenningförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag om förlängd arbetsgivarperiodfrån 14 i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst försåväl sjukpenningförsäkringen som föräldraförsäkringen i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att avslår förslaget om sänkning av uttaget av socialavgifterden och i enlighet med vad som anförts imotionen,29. att avslår förslaget att höja den allmänna löneavgiften den1 och i enlighet med vad som anförts imotionen,210. att avslår förslaget att höja den särskilda löneskatten och densärskilda premieskatten för grupplivförsäkringar och den1 i enlighet med vad som anförts i motionen,211. att avslår proposition 1996/97:21 i enlighet med vad somanförts i motionen,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av sjukpenningförsäkringen,13. att beslutar anslå 13 för utgiftsområde 10anslag A 1. Sjukpenning och rehabilitering m.m. för ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär utredning om den framtidaarbetsskadeförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag om en sänkning av livräntani arbetsskadeförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär utredning om trafikolyckor ochsjukpenningförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av förtidspensioner,18. att beslutar anslå 11 för utgiftsområde 10anslag A 3. Förtidspensioner för i enlighet med vad somanförts i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en höjning av den faktiska pensionsåldern,20. att beslutar anslå 51 för utgiftsområde 11anslag A 1. Ålderspensioner för i enlighet med vad somanförts i motionen,21. att avslår förslaget om en förkortadomställningsperiod i enlighet med vad som anförts i motionen,22. att avslår förslaget om en växling av folkpension ochpensionstillskott i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att avslår förslaget om en inkomstprövning av änkepensioneni enlighet med vad som anförts i motionen,24. att avslår förslaget att sänka kompensationsgraden i detstatliga bostadstillägget (BTP) från i enlighet med vad somanförts i motionen,25. att avslår förslaget att fritidsfastigheter skall medräknas somförmögenhet vid beräkningen av BTP i enlighet med vad som anförts imotionen,26. att till utgiftsområde 11 anslag A 2. Efterlevandepensionertill vuxna för anvisar ett i förhållande till regeringensförslagmed ökat anslag på 1 i enlighet med vad somanförts i motionen,27. att till utgiftsområde 11 anslag A 3. Bostadstillägg förpensionärer för anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med ökat anslag på 10 i enlighet medvad som anförts i motionen,28. att beslutar avskaffa flerbarnstillägget från den 1 januari 1997i enlighet med vad som anförts i motionen,29. att hos regeringen begär utredning om ett behovsprövatbarnbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen,30. att beslutar anslå 13 för utgiftsområde 12anslag A 1. Allmänna barnbidrag för i enlighet med vad somanförts i motionen,31. att beslutar att kompensationsnivån i föräldraförsäkringenskall utgöra av den sjukpenninggrundande inkomsten i enlighet medvad som anförts i motionen,32. att beslutar införa i den tillfälligaföräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,33. att beslutar avskaffa havandeskapspenningen i enlighet medvad som anförts i motionen,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad kontroll i föräldraförsäkringen,35. att beslutar anslå 11 för utgiftsområde 12anslag A 2. Föräldraförsäkring för i enlighet med vad somanförts i motionen,36. att hos regeringen begär en utredning om ett reformeratunderhållsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen,37. att beslutar införa en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader och ett vårdnadsbidrag från ienlighet med vad som anförts i motionen,38. att beslutar att för utgiftsområde 12 skapa anslag A 7.Vårdnadsbidrag för i enlighet med vad som anförts imotionen,39. att beslutar anslå 2 för utgiftsområde 12anslag A 7. Vårdnadsbidrag för i enlighet med vad somanförts i motionen,40. att beslutar avskaffa delpensionen fr.o.m. den 1 januari 1997i enlighet med vad som anförts i motionen,41. att beslutar att utgifterna för socialförsäkringssektorn skall vara 130 i enlighet med vad som anförtsi motionen.2