ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Kr264 · 1996-10-07 00:00:00 — Hembygdsrörelsen är en av de stora folkrörelserna i Sverigeoch har sin bas i de självständiga hembygdsföreningarna. Detfinns ca 1 700 hembygdsföreningar. Föreningarna harungefär 450 000 betalande medlemmar. På landskaps- ochlänsnivå samarbetar föreningarna i hembygdsförbund; de är26 i hela landet. Hembygdsförbunden är medlemmar iriksorganisationen , SHF.Sveriges Hembygdsförbunds ändamål är att främja hembygdens kultur ochverka för vården av natur, landskap och miljö. I detta syfte arbetar förbundetför:- att kunskapen om och känslan för hembygden och kulturarvet vidgas ochfördjupas-- att kulturminnen och kulturmiljöer vårdas och bevaras-- att miljö- och kulturminnesvårdens krav liksom tradition och hävdvunnensed beaktas vid mark- och byggnadsplanering, nyanläggningar ochexploatering av naturtillgångar.-För att hembygdsrörelsen ska vara effektiv och svara mot dekrav och förväntningar samhället ställer behövslänshembygdskonsulenter - personer som endast har tilluppgift att samordna, informera och administrerahembygdsrörelsen. En länshembygdskonsulent har tilluppgift att hålla kontakten med i genomsnitt 65 föreningar ivarje län, med andra länshembygdskonsulenter och medSveriges . Eftersom hembygdsrörelsensarbetsfält är mycket brett blir givetvis kontakterna täta medmyndigheter, studieförbund, turistbranschen samt andrakulturorganisationer och folkrörelser etc.Jag anser att hembygdsrörelsen är en samhällelig resurs som bättre måstetas till vara. Införandet av länshembygdskonsulenter är en förutsättning för attdetta ska kunna förverkligas. Regeringen bör återkomma med förslag om hurdetta ska kunna förverkligas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länshembygdskonsulenter.
mot · GK02Kr265 · 1996-10-07 00:00:00 — Idealet är att olika kultur- och konstformer når ut till gruppersom inte spontant söker sig till kulturyttringarna. Annarsriskerar kulturen att bli snäv och exklusiv i social mening.På bildkonstens område spelade tidigare Konstfrämjandet en viktig roll föratt sprida bildkonsten till bredare grupper. När Konstfrämjandets riksförbund1992 gick i konkurs blev det ett avbräck. Men skapades en nyriksorganisation, Folkrörelsernas Konstfrämjande (Fkf), av kvarvarandedistrikt och ett antal centrala folkrörelser med olika inriktning.FKf söker bedriva en verksamhet för att nå ut till föreningsliv och arbets-platser med bildkonsten. Denna ambition bör ha ett samhälleligt stöd, i annatfall blir verksamheten mer beroende av kommersiell verksamhet vilket kankomma i konflikt med främjandets folk- och kulturbildande roll.Frågan om statsbidrag till den nya riksorganisationen behandlades avriksdagen första gången . Denna behandling ledde till att anvisade de medel som återstod av anslaget till det tidigare har därefter erhållit ett eget statligt stöd till verksamhetenunder anslag Organisationer inom bild- och formkonstområdet.Därutöver har organisationen vissa möjligheter att lämna utställnings-ersättning till bildkonstnärer som medverkar i dess utställningsverksamhetoch som i övrigt uppfyller villkoren för sådant stöd.Kulturutredningen förordade att stödet till FKf skulle öka väsentligt "bl.a.för utställningsersättning".Regeringen ökar dock stödet enbart för utställningsersättning. Detta är ioch för sig bra men avviker ifrån utredningens förslag och från den positionriksdagen intagit. Denna innebär att utställningsersättning skulle utgå som enallmän förstärkning av verksamhetsbidragen till organisationen.En utebliven höjning av det ordinarie verksamhetsstödet innebär fortsattasvårigheter för FKf att bygga upp verksamheten och klara sina uppgifter förkulturlivet. Inte minst organisationens uppsökande ambitioner, att spridaupplevelser av och förståelse för den konstnärliga bilden är värd stöd. Rättenoch möjligheten att ge utställningsersättning fordrar också att det ordnasutställningar, och när bl.a. sådan verksamhet skall ordnas för att nå nyagrupper innebär det kostnader.FKf har preliminärt beräknat sina medelsbehov till (inkl utställnings-ersättning) . Detta skulle motsvara av detstöd föregångaren fick 1991/92. Vänsterpartietanslår till Folkrörelsernas Konstfrämjande i sinbudgetmotion för utgiftsområde 17. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till Folkrörelsernas Konstfrämjande.
mot · GK02Kr267 · 1996-10-07 00:00:00 — har ett mycket riktmusikliv. Inom länet finns många välkända musikgrupper.Inom de kommunala musikskolorna utförs ett omfattandearbete för att stimulera musikintresset hos ungdomar. Degymnasieskolor som har en särskild musiklinje lockar ocksåmånga sökande. Vid , som är en avlandets mest välkända folkhögskolor, bedrivsmusikutbildning. Till folkhögskolans musiklinje kommerstuderande från hela landet. Tillkomsten av musikhögskolani har dessutom starkt bidragit till att berika musiklivet iNorrbotten.År 1991 togs initiativ till bildande av en kammarorkester i Norrbotten.Inledningsvis bedrevs arbetet i form av ett försöksprojekt med ett treårigtutvecklingsanslag. Sedan bildandet har orkestern blivit en viktig tillgång förmusiklivet och kulturarbetet i Norrbotten.Den norrbottniska kammarorkesterns fasta kärna har sedan starten utgjortsav musiker och musiklärare. Många av medlemmarna i orkestern har vuxitupp i . Under varje spelår har orkestern gett ett 20-tal konserter.Av dessa har hälften varit för barn och ungdom. Bland produktionerna kannämnas en CD-skiva.Norrbottens kammarorkester har medverkat vid festspel iArjeplog och festspelen i . Orkestern har också gjort uruppföranden avolika beställningsverk och genomfört ett flertal skolprojekt där bl a lågstadie-elever komponerat musik för orkestern. Dessutom bedriver orkestern sam-arbete med andra orkestrar på . Under innevarande år har Norr-bottens kammarorkester genomfört en festspelsturné inom samt tillNorge och Finland.Norrbottens kammarorkester är även en viktig förutsättning för ettutvecklat musiksamarbete i Norrland.I juni 1995 var det inledande projektet med kammarorkestern slut. Genomolika insatser har det varit möjligt att förlänga verksamheten till stor glädjeför alla musikintresserade i Norrbotten.För att långsiktigt kunna stärka och utveckla kammarorkesterbör staten bidraga med ekonomiskt stöd. Enligt vår uppfattning bör Norr-bottens kammarorkester ingå bland de musikinstitutioner som är berättigadetill statligt bidrag enligt förordningen (1974:451) om statsbidrag till teater-,dans- och musikinstitutioner. är det 11 musikinstitutioner somär berättigade till bidrag, som fördelas av . Norrbottenskammarorkester skulle kunna bli den 12:e.I regeringens proposition 1996/97:3 om kulturpolitik föreslås ett nytt beräk-ningssätt för stöd till regionala och lokala teater-, dans- och musikinsti-tutioner. Grundbeloppet till dans- och musikinstitutioner skall omvandlas tillstödenheter på vardera 100 000 kronor.För 1997 bör kammarorkester erhålla 10 stödenheter i bidrag,vilket motsvarar 1 miljon kronor.I budgetpropositionen 1996/97:1, utgiftsområde 17, föreslås att till anslagetB 2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner skall anvisas för år 1997.Vid fördelningen av detta anslag bör det ske en prioritering så att 1 miljonkronor eller 10 stödenheter avsätts till kammarorkester. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statligt bidrag till kammarorkester.
mot · GK02Kr268 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns i dagens samhälle ett stort intresse för folkmusik,dans och sång. Dagens utövande av dessa verksamheter skerpå många ställen och utövas såväl av enskilda som i grupper.Det finns möjligheter att få utbildning i ämnena i grund- ochgymnasieskola. Det ges även möjlighet till akademiskutbildning.Vad som saknas i är ett centrum för verksamheterna liknande desom finns i våra grannländer. har i och i Finlandfinns ett folkmusikinstitut i Kaustinen.I , ett av de norduppländska bruken, pågår arbetet med att förverkligaidén om ett folkmusikinstitut. Detta institut skulle bli en tillgång för denmusikaliska kulturen i . Syftet är att verksamheten skall vara rikstäck-ande och även ha en internationell anknytning. Institutet skall verka för attfolklig musik, dans och sång på nytt skall aktualisera den kulturella samhö-righet som de en gång har haft.För bruksorterna i skulle ett folkmusikinstitut beläget där vara ettlyft även för bygden. Det skulle ge arbetstillfällen och skapa liv i samhället.Det finns även lokaler som står rustade att kunna ta emot en sådanverksamhet.I bruk och trakterna däromkring finns ett livaktigt intresse för musikoch kultur. Inte minst har riksspelmannen bidragit till dettastora intresse. Nyckelharpan har här sin givna plats, och ett starkt intressefinns att även instrumenten ska ha en framskjuten plats inom musikinstitutetsram. Nyckelharpan som instrument har i sig en framträdande roll inomfolkmusiken och skulle även platsa att vara ett nationalinstrument. Det ärmöjligt att fler instrument i skulle vilja vara med och tävla om att fåutnämningen nationalinstrument. Vi vill lyfta upp betydelsen av såväl ettnationellt folkmusikcentrum som ett nationalinstrument i denna motion.Detta bör finansieras inom aktuellt utgiftsområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett folkmusikcentrum i Norduppland,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av ett nationalinstrument.
mot · GK02Kr269 · 1996-10-07 00:00:00 — , , är en blåsorkesterbestående av 40 professionella musiker. SBS har anor från1600-talet, då som militärmusikkår vid Kungliga SveaLivgarde.Vid regionmusikreformen 1971 bildades inuvarande form.Vid länsmusikreformen 1988 valde att ställa sigutanför ett huvudmannaskap. SBS förblev en helstatlig orkester undernybildade Svenska Rikskonserters huvudmannaskap.Verksamheten inom SBS är förvaltande av ett 400-årigt musikarv. Somsymfonisk orkester är SBS ledande vad gäller uruppföranden av nyskrivensvensk och utländsk musik för blåsare. Under /95 gavs konserterför ca 17 000 barn och ungdomar runt om i . StockholmsBlåsarsymfoniker har alltid ansetts som ledande och bästasymfoniska blåsorkester. Orkestern verkar också som en civil blåsorkestermed statsceremoniella uppdrag.Viktigt är att bevara mångfalden inom kulturområdet. Svensk blåsmusik ärinte enbart en militär angelägenhet. Därför är det av stor vikt att ett civiltblåsmusikcentrum bildas med SBS som grund i samverkan med musikskoloroch ungdomsorganisationer i landet. Detta centrum skall dels vara skola förblivande blåsare, dels vara förebild för utövande blåsare och blåsorkestrar.Uppgiften skall också vara att stimulera tonsättare och arrangörer att skapamusik för blåsare. Flera av remissinstanser har förordatett blåsmusikcentrum. behöver en ny huvud-man enligt regeringens proposition 1996/97:3 Kulturpolitik. Musikerna i SBSbildade den ideella föreningen som huvudman och med övertagande avgällande ekonomiska resurser, i enlighet med Länsmusikens bidrag, under enprojekttid av kan ett blåsmusikcentrum fungera som ett nav isvenskt och internationellt blåsmusikliv. På så sätt skapas också möjligheterför den symfoniska blåsmusiken att fortleva i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bildandet av ett blåsmusikcentrum med kommunsom huvudman.
mot · GK02Kr272 · 1996-10-07 00:00:00 — Kulturlivets fortsattaexistens och utveckling - enkulturskola i varje kommunDet svenska kulturlivet av har till mycket stor del singrund i de kommunala musikskolorna. Det gäller såväl detprofessionella musiklivet - länsmusiken, yrkesorkestrar,artister inom genren - som amatörmusicerandet och ettväxande intresse för musik, inte minst bland barn ochungdomar.Utvecklingen av musikskolor till kulturskolor ger ökade möjligheter förbarn och ungdom att aktivt kunna utveckla sitt kulturintresse inom olikakonstarter och att delta i samhällets kulturliv.En kulturell jämlikhetspolitik förutsätter att barn och ungdomar, oberoendeav vilken kommun de växer upp i, kan ges möjlighet att delta i musik- ellerkulturskoleverksamhet.I dag är flera musikskolor nedlagda och andra står inför nedläggningshot.Jag ser det som ytterst angeläget att den statliga kulturpolitiken inte fråntarsig ansvaret för musik- och kulturskolornas fortsatta existens och utveckling.Därför föreslår jag att en utredning tillsätts.Uppdraget bör vara att utreda förutsättningarna för staten att permanentstödja musik/kulturskoleverksamheten - att utreda förutsättningarna för enmusik/kulturskola i varje kommun, utifrån lokala förutsättningar. Vidare böruppdraget analysera vikten av kulturskolornas verksamhet ur ett köns- ochjämställdhetsperspektiv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturskolor.
mot · GK02Kr274 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen framhåller i kulturpropositionen attfriluftsmuseerna kommer att spela en viktig roll i densvenska museistrukturen. Moderata samlingspartiet har i sinanslagsmotion pekat på att det är viktigt att de olikafriluftsmuseernas verksamhet kan samordnas i enmuseistruktur där skulle fungera somansvarsmuseum.Vi vill i denna motion peka på att friluftsmuseerna inom ramen för ettsådant nationellt uppdrag skulle kunna utgöra en länk mellan kulturarvet ochnaturarvet och ge ett helhetsperspektiv på vår historia.Friluftsmuseerna kan i sina respektive regioner, inom sina specialområdenoch i samverkan med andra nationella aktörer: inventera, insamla, dokumentera, bevara, öka, sprida och svara förforskarservice i frågor som rör kulturväxter och husdjur, bygga upp genbanker, genbanksbesättningar och nationella samlingar påde egna friluftsmuseerna och, i samverkan med bevarandeföreningar,engagera djurparker, , enskilda djurhållare ochodlare i bevarandearbetet, skapa egna demonstrationsanläggningar, som skall inspirera besökarnatill egna aktiviteter och att delta i det nationella bevarandearbetet, levandegöra kulturmiljöerna på de egna museerna och runt om i landet, utveckla de egna friluftsmuseerna till ekologiska läromedel och svara förfolkbildning, svara för utredningsuppdrag och publiceringsverksamhet.Det nationella uppdraget skulle i en första etapp kunna byggapå ett antal större museer med som det nationelltsamordnande museet. Friluftsmuseer, som harintresse och kapacitet att utvecklas till regionala kraftcentraär följande: i utvecklas med ansvar förlandskapsbotanisk verksamhet och landets hortokulturella historia tillSveriges trädgårdsmuseum. utvecklas rörande prydnads- och nyttoväxter istadsmiljö. och museer utvecklas vidare som lantbruksmuseumtill ett centrum för agrarhistoria. och Jamtli utvecklas med ansvar för norraSveriges agrara historia.I samverkan med de lantrasbevarande föreningarna kanansvaret för bevarandet av vårt lands lantraser av husdjurfördelas mellan nämnda museer, fornsaloch Ark. I en andra etapp byggs nätverket ut medflera friluftsmuseer. Anslutningen skall vara frivillig ochförutsätta ett åtagande från det egna museet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friluftsmuseernas nationella uppdrag.
mot · GK02Kr275 · 1996-10-07 00:00:00 — Landets friluftsmuseer är en försummad resurs i svensktkulturliv.Friluftsmuseerna nämns kulturproposition bara på ett enda ställe.Där talar man om att museerna måste ha levande kontakter med sittämnesområde och inte enbart i museimiljön som sådan och påpekar dåmycket riktigt att friluftsmuseerna i detta sammanhang spelar en viktig roll(sid. 136). Inte heller har friluftsmuseerna varit synliga i denstatliga kulturpolitiken. Men de behövs.Med statligt stöd skulle de större friluftsmuseerna kunna bli tvärkulturellautvecklingscentra där nya former av kulturverksamhet under direktmedverkan av publiken skulle kunna uppstå. På Jamtli i har manredan börjat pröva sådana verksamheter, och som väntat tar nu föreningar ochinstitutioner efter, inom länet och även på andra ställen i landet.I det som prövas på Jamtli ingår nya former av barn- ochungdomsverksamhet. De nya arbetsformerna är redan så långt komna att flerahögskolor använder Jamtli i lärarutbildningen och experter från Jamtlimedverkar i planeringen av kulturaktiviteter för barn på andra håll inom ochutom landet.Målsättningen med Jamtlis ungdomsverksamhet är att bidra till lösningenav tre viktiga problem inom kulturområdet:- Ökad aktiv medverkan från ungdomarna själva i planering ochgenomförande. Meningen är att omvandla museiupplevelsen från passivtåskådande till aktivt skapande och därmed möjliggöra en helt ny typ avmuseiupplevelse.-- Inspirera till en ungdomsrörelse för kultur, motsvarande idrottsrörelsen.Redan nu finns tre olika barn- och ungdomsföreningar knutna till Jamtli.Meningen är att denna verksamhet ska bli landsomfattande.-- Överbrygga gränserna mellan museet och samhället, genom att integrerakulturverksamheten med skolans, barnomsorgens och den kommunalafritidsverksamhetens egen planering, så att kulturen blir en del av derasordinarie arbete och metodik.-Ett steg mot att ta friluftsmuseerna i bruk som kulturpolitiskutvecklingsresurs skulle därför kunna vara ett statligtuppdrag till Jamtli i att arbeta för utvecklingen avnya former av ungdomsverksamhet inom kulturområdet,eventuellt inom projektet i hela landet eller Kultur iskolan. Regeringen bör därför ta initiativ för att en sådansamverkan kommer till stånd, inledningsvis eventuellt inomramen för projekten i skolan eller Kultur i helalandet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Jamtli i och utvecklingen av ungdomsverksamhet inomkulturområdet.Stockholm den 7 oktober 1996Erik ()
mot · GK02Kr276 · 1996-10-07 00:00:00 — Projektet akvarellmuseum på är redan innandet kommit igång på allvar ett levande bevis på hur brakulturprojekt kan skapa optimism och framtidstro i en helbygd och bli en motor i näringslivsutvecklingen i enkommun. Intresset för projektet är mycket stort i hela Nordenvilket bl a visas av att arkitekttävlingen som utlysts förbygget har genererat ca 350 bidrag vilket är rekord. EnligtGöteborg & Co:s näringslivssekretariats beräkningarkommer 25-30 arbeten att genereras förutom de 7-8 somkommer i själva museet.Projektet är initierat av Nordiska i syfte att stimulera enutveckling av vattenfärgsteknikerna och öka tillgängligheten av vattenfärgs-konst för allmänheten. Sällskapet sökte efter en lämplig lokalisering utmedkusten mellan och . Eftersom Tjörns kommun ställde uppsom en drivande och seriös partner föll valet på på Tjörn.Kommunen, , , , regionalaorganisationer, fonder, stiftelser, företag och privatpersoner är engagerade iprojektet.Akvarellkonsten är kanske den konstform som har den mest folkligaförankringen, som passar särskilt bra för barn och ungdomar och som harstörsta utsikterna att attrahera många människor. Projektet kommer att hastor betydelse för utveckling, kunskapsuppbyggnad, forskning och utbildninglikaväl som för att samla och visa nordisk akvarellkonst av hög kvalitet.Projektet stämmer väl in på formuleringarna i kulturpropositionen om att"möjligheterna att möta nya strömningar inom bildkonsten bör öka i helalandet. Bild- och formkonstens ställning måste stärkas i landets regioner ochpå lokal nivå. Det gäller särskilt den nyskapande, samtida konsten som ännuhar alltför få stödjepunkter i landet utanför de tre storstadsområdena".Nordiskt akvarellmuseum har alla möjligheter att bli en sådan stödjepunkt. "Projektet är synnerligen angeläget ur såväl kulturpolitisk somarbetsmarknads- och regionalpolitisk utgångspunkt. Staten kan på olika sättmedverka till projektets förverkligande genom olika organ som ,, m.fl. Enligt vår mening bör olika statligainstanser i positiv anda pröva möjligheterna att stödja detta viktiga projekt." HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om projektet akvarellmuseum.
mot · GK02Kr277 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett område som flitigt debatterats i och som intefinns med i regeringens proposition 1996/97:3 Kulturpolitikär ett nationellt kvinnohistoriskt museum. Hela femriksdagspartier motionerade under förra riksdagsåret omkvinnomuseer. Trots denna uppslutning fattades inget besluti frågan, utan ledande partier hänvisade till de remissvar somskulle komma med anledning av kulturpropositionen.Förslagen och viljeinriktningen var tydlig hos ledamöter frånfem olika partier i och vi saknar därför ett förslagom ett kvinnohistoriskt museum i kulturpropositionen.Det verkar som om regeringens jämställdhetssträvanden enbart räcker tillatt inrikta sig på kvinnorepresentation i politiska organ. Men det räcker inte.Även kvinnors liv och historia måste lyftas fram i all dokumentation. Detbehövs ett nationellt kvinnomuseum med centralt ansvar där kvinnors insatservisas för samtiden och bevaras för framtiden. Vi måste ifrågasätta männensensamrätt till historiebeskrivningen.Alla är vi överens om att museerna skall spegla förändringar i naturens ochmänniskans liv och verksamhet över årtusenden. Att museerna är en del avsamhällets kollektiva minne. Museer är platsen där historien skall tolkas ochgestaltas. Inom olika vetenskapliga discipliner och i forskning har i ökadutsträckning uppmärksamhet riktats mot skillnader i mäns och kvinnorssituation. Inom den historiska forskningen har kvinnors historia kallats den"glömda" eller "osynliga" historien. Denna historia håller nu på att fåtydligare konturer, och forskningen kring könsrelationer och kvinnors liv ihistorien och nutiden är ett växande forskningsfält.Det finns ett ökat behov hos kvinnor och män att förstå sig själva, att sökasina rötter i sociala och kulturella miljöer. Det finns därför ett behov av ettmuseum som tar på sig uppgiften att insamla och systematisktbehandla och bearbeta föremål och information om kvinnors situation.Utrymmet på de redan etablerade museerna och den nuvarandemuseistrukturen gör det befogat att upprätta ett separat museum med ettnationellt ansvar för att gestalta kvinnors historia. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kvinnomuseum.
mot · GK02Kr279 · 1996-10-07 00:00:00 — I har fornminnesinventering bedrivits sedan slutet av1930-talet. Resultaten har varit avgörande för vår kunskapom den historiska utvecklingen.Sedan 1995 har avbrutit denna inventering, trots atthela landet inte är färdiginventerat. Det som återstår är fjällområdet och delarav skogsområdet i inlandet.Detta är inte acceptabelt. Hela landet måste färdiginventeras, både avrättviseskäl och kunskapsskäl.En ytterligare anledning är att fornlämningar utgör viktiga delar i denkulturturism som håller på att utvecklas.Riksantikvarieämbetet bör därför få i uppdrag att inom ramen förutgiftsområdet slutföra fornminnesinventeringar i de delar av landet därinventering ej är utförd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fornminnesinventeringens fullföljande.