mot · GK02Jo765 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningRedan 1975 beslutade att producenten har ansvarför sina varor även som avfall. Detta beslut har dock lett tillmycket få beslut i praktiken. Som en följd av den infördes enmöjlighet för regeringen att besluta om producentansvar förvissa varugrupper. Producentansvar har sedan införts förförpackningar, tidningar och däck. hade kommunerna samlat in glas och papper. I många kommunerbedrevs ett ambitiöst miljöarbete med väl utbyggd källsortering, men i ochmed införandet av producentansvaret ändrades kommunernas ansvarsområdefrån grunden. Detta har inte varit problemfritt.Insamlingen av de produkter som omfattas av producentansvaret bedrivsav materialbolagen , ,, , , och . Insamlingssystemen ärunder uppbyggnad och har inte hunnit sätta sig . Systemen måste byggasut innan en slutlig utvärdering av resultatet kan ske. Utbyggnaden harfördröjts av att det varit lång leveranstid för själva behållarna, problem atthitta platser för behållarna och långa utdragna samråd med kommunerna.Andra problem har varit oklarheter vad som ska räknas in i plaståter-vinningen och problem med EU-notifiering.I många kommuner finns ett missnöje med att materialbolagens insamlinginte kommit igång fortare. De allra flesta är dock överens om att de villbehålla ett odelat producentansvar i framtiden.Ett led i konsumenternas stigande miljöintresse är god motivation att käll-sortera. Konsumenterna ställer krav på att insamlingssystemen ska fungeraoch att de ska omfatta fler fraktioner.Mål för insamlingenMånga av de fraktioner som omfattas av producentansvarethade , i samband med att kretsloppspropositionenpresenterades, relativt höga insamlingsnivåer. I flera fallhade ambitiösa kommunpolitiker sett till att mer samlades inän målen. Det är därför dags att revidera målen och skärpadem.Miljömål för återanvändning eller återvinning av förpackningarFörpackningsslagMiljömål i viktprocentAv materialbolag och dyliktuppskattad nivå19921994Aluminiumej dryckesförpackningar50 % återanvändningmaterialåtervinning------, papper och kartong30 % återanvändning ellermaterialåtervinning---5-10 %Wellpapp65 % återanvändning67 %74 %Plast, ej PET-flaskor30 % materialåtervinning---ca 5 %Stålplåt50 % återanvändning---ca 25 %Glas för öl och läsk95 % återanvändningca 100 %97 %Glas för vin och spritfyllda i Sverige90 % återanvändningca 90 %84 %Övriga förpackningar avglas70 % återanvändning55 %56 %Aluminiumburkar90 %85 %91 %PET-flaskor (som återfylls)90 %50 %85 %PET-flaskor (somåtervinns)Saknas---80 %Källa: Naturmiljön i siffror, Femte upplagan.Inför producentansvar förbatterier och miljöfarligtavfall!Många av de produkter som omfattas av producentansvarethade redan tidigare en hög insamlingsprocent. Det är ganskabetecknande att man valt att börja med de produktkategoriersom redan samlades in i hög utsträckning och dessutom ärförhållandevis lätta att samla in. Vi anser att angreppssättetborde vara att prioritera de mest miljöbelastandeprodukterna. Vi föreslår att producentansvar för batteriersnarast införs. Det förslag som presenteras i SOU 1996:8Batterierna - en laddad fråga anser vi vara bra ochgenomtänkt. Vi anser att regeringen bör återkomma med ettförslag till producentansvar för batterier i enlighet medutredningens förslag.Likaså borde ett producentansvar införas för det miljöfarligaavfallet. I och med krav på allt bättre och renare behandling av avfallet finnsrisk att behandlingskostnaderna ökar. Det är därför angeläget att införaproducentansvar på MFA, eftersom behandlingskostnaderna då blir inbakadei priset och risken minskar för att dessa produkter hamnar på ställen där deinte kan tas om hand på ett för miljön så bra sätt som möjligt. För vissaprodukter, till exempel smörjoljor, är det angeläget att producentansvaretinförs snabbt. I smörjoljor anrikas såväl PAH (polyaromatiska kolväten) somtungmetaller under användning och det är viktigt att de hanteras på ettmiljömässigt riktigt sätt. Vi anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till producentansvar för miljöfarligt avfall.Producenterna måste ta sitt ansvar och genomföra ett seriöst ochmålinriktat arbete för att kretsloppsanpassa sina produkter. De måste gåigenom alla ämnen och material som produkten består av och byta ut demmot mindre miljöbelastande ämnen och material, enligt substitutions-principen. kommer det att vara nödvändigt att utveckla nya produktereller hela koncept. Uttjänta delar och material måste ingå i de nyaprodukterna. Varornas miljöfarlighet måste minska bl.a. för att de materialsom varorna är uppbyggda av ska kunna ingå i kretslopp. Därför behövs enutvidgad tillämpning av substitutionsprincipen.Inför generelltproducentansvar!I övrigt anser vi att ett generellt producentansvar bör införasför att ge incitament till en mer miljöeffektivproduktutveckling. Därför föreslår vi att regeringen ges iuppdrag att ta fram ett förslag till generellt producentansvartill . Dispens ska kunna ges för vissa områden.Vi föreslår vidare att regeringen skall ge Kemikalieinspektionen i uppdragatt mer aktivt utnyttja substitutionsprincipen som grund för att ställa konkretaoch tvingande krav om en skyndsam avveckling av kemikalier.Nuvarande insamlingAntalet återvinningsstationer ökar . I januari 1996presenterades . I rapporten utvärderas systemen förproducentansvar för förpackningar. Någon färsk samladstatistik för insamlingsnivåer och antal kommuner som harfungerande insamling finns inte. Följande uppgifter harinhämtats från respektive materialbolag i slutet av augusti1996. Kraven för insamling har redan uppnåtts av och . Övrigainsamlingssystem byggs ut för närvarande.Svensk Glasåtervinning är etablerad i samtliga svenska kommuner.Antalet återvinningsstationer är 6 400 och insamlingsnivån är , vilketinnebär att det överskrider kravet på till 1997. Insamlingen av glas harökat explosionsartat , vilket troligen beror på att det nu är möjligtatt sortera glaset efter färg överallt.Plastkretsen uppger att enligt en prognos kommer man att haåtervinningsstationer i 150 kommuner . Hur mångaåtervinningsstationer man har är oklart. samlar man in ca 7-8 %av den plast som omfattas av förordningen och man räknar med att samla in10-15 % och då vara etablerad i alla kommuner. avden totala insamlade förpackningsmängden av plast är industri- och handels-förpackningar, som aldrig når ut till konsument, bl.a. transportfilm runtlastpallar.Svensk Kartongåtervinning har avtal med drygt 260 kommuner. är ca 6 000 och man räknar med att ha 7 000 vidfull utbyggnad. Den insamlade mängden är , jämfört med målet på65 % 1997.Returwell har lika många återvinningsstationer som Svensk Kartong-återvinning, eftersom dessa fraktioner samlas in på samma ställen. Den heltdominerande delen av den wellpapp som samlas in kommer från industri ochbutik. samlas av all wellpapp in, vilket betyder att målet på 65 %till 1997 har uppnåtts.Metallkretsen har insamling i 200 kommuner. Det är oklart hur mångaåtervinningsstationer som finns , men då systemet är utbyggt ska Metall-kretsen ha återvinningsstationer på 8 000 platser. Förutom den aluminiumoch stålplåt som samlas in finns också specialinsamling av gamla färgburkarhos färghandlare. I vissa kommuner har man uppnått målet , i andrakommuner har insamlingen just börjat.Pressretur samlar in sålda dags- och journaltidningar i alla kommuner. del av insamlingen sker vid grind och port. samlas avtidningarna in.Svensk Däckåtervinning samlar in däck från däckåterförsäljare.Insamlingen kommer inte att finnas i samtliga kommuner ens då systemet ärfullt utbyggt. I delar flera kommuner på sammaåtervinningsstation. I används ambulerande återvinningsstationer,som flyttas runt i olika kommuner under de säsonger då byte sker mellansommar- och vinterdäck.Olika syn på problem medinsamlingen Vissa kommuner vill reglera samråden kring utplacering av behållarna ilag. Materialbolagen anger långa utdragna samråd om placering avbehållarna som ett problem, och vill inte reglera samråden i lag. Kommunerna uppfattar informationen från materialbolagen tillkonsumenterna som dålig och osynkroniserad. Materialbolagen ser det som ett problem att bygglovsprövning förbehållarna är obligatorisk i vissa kommuner, men inte i andra.Ge materialbolagen enrättslig ställningDet är ett problem att materialbolagen inte har någon rättsligställning. Eventuella krav måste därmed ställas påproducenterna. För att råda bot på detta föreslår vi attföljande paragraf införs i renhållningslagen.6 c Ett materialbolag eller annan som åtar sig att helt eller delvis fullgöraproducenters ansvar enligt föreskrift som meddelats med stöd av 6 § svararvid sidan av producenten för att ställda krav uppfylls.Reglera samrådenVi anser att samråden mellan materialbolagen ochkommunerna behöver regleras. Därför föreslår vi att följandeparagraf införs i renhållningslagen.6 d Innan ett insamlingssystem byggs upp eller förändras i något avseende,skall materialbolagen samråda med varandra och med kommunen så att ettsamlat insamlingssystem kan åstadkommas. Detta betyder till exempel attsamråd måste ske inför upphandling.Kommunen kan alltid begära att samråd skall ske en gång per kalenderår.Då bör vid behov frågor som rör ansvarsfördelning mellan kommuner ochavfallshanteraren diskuteras, såsom information till hushåll och andraförbrukare, renhållning kring insamlingsplatser, snöröjning m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag om producentansvarför batterier, i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till lag om producentansvarför miljöfarligt avfall, i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till lag om generelltproducentansvar, i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär att den ger Kemikalieinspektionen iuppdrag att mer aktivt utnyttja substitutionsprincipen,5. att beslutar att en ny 6 c § införs i renhållningslagen, ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att en ny 6 d § införs i renhållningslagen, ienlighet med vad som anförts i motionen.