mot · GJ02Fi81 · 1996-05-02 00:00:00 — Hur denna nedskärning kan ske utan att detdrabbar de lokala ungdomsaktiviteterna och den pågående mer rättvisafördelningen av medel till flickor respektive pojkars sportaktivitet är svårtattsäga. Vi utgår ifrån att det blir administration och omprioriteringar somklarar besparingen och att det är barnets bästa som är utgångspunkt.Så en kommentar kring den väntade kulturpropositionen omden framtida kulturpolitiken. har där kritiserat regeringens"nollsummespel". Vi förväntar oss att propositionen anger kultursatsningar ikronor och ören och inte endast föreslår omprioriteringar mellan olikakulturanslag. Vi anser att det på lång sikt kan vara rimligt att av denoffentliga sektorns inkomster används inom kulturområdet. I dagensansträngda statsfinansiella läge är detta emellertid inte möjligt att uppnå.Regeringen bör, trots detta, överväga omprioriteringar inom utgiftstaken isyfte att uppnå detta mål. Det kan vara möjligt att utnyttjaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, investeringar i byggnader, miljövårdenm.m. i kulturutvecklande eller kulturbevarande syften i högre grad än vadsom sker . vill då särskilt betona vikten av att nu kommatillrätta med konstnärernas/kulturarbetarnas ekonomiska situation. borde överlåta ett väsentligt belopp till Kulturdepartementetatt fördela till de aktiva men arbetssökande konstnärerna/kulturarbetarna.Regeringen bör återkomma till med en bredare redovisning avkulturinsatser inom andra utgiftsområden.Utgiftsområde 19: Regionalutjämning och utvecklingVi motsätter oss den besparing regeringen nu föreslår påvisst regionalpolitiskt stöd. Vi räknar därmed uppberäkningen för utgiftsområdet med 150 miljoner kronorjämfört med vad regeringen gör.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- ochnaturvårdMiljöpartiet de gröna föreslår att utgiftstaket höjs med 800miljoner kronor jämfört med regeringens förslag. Inomföljande områden finner vi det nödvändigt att öka anslagen.KalkningsverksamhetenKalkningen av försurade områden och vattendrag är ennödvändig verksamhet, som garanterar att biologiskt liv kanfinnas kvar och att farliga metaller inte lakas ut ur markenoch ur sjöars sediment. kalkas endast hälften av desjöar, som skulle behöva kalkning. har aktualiseratfrågan om försurningen i EU, vilket mött intresse. Eftersomförsurningsskadorna inte minskar i landet är det viktigt attkalkningsverksamheten ökar, vilket även internationellt visaratt tar dessa problem på allvar.Skydd av urskogarFör att säkerställa av skogen nedanförskogsodlingsgränsen anvisas . I dessaurskogar finns många av de hotade arter som finns påArtdatabankens hotlistor, till exempel 223 arter mossor,av samtliga mossor, 216 artar lavar,av lavar. Många områden med sådanahotade arter är dessutom akut hotade av avverkning.Skydd av naturområden, Natura 2000Regeringen har lämnat förslag till vilka områden som skallvara bidrag till det sammanhängande nätverket avskyddade områden i , Natura 2000. Detta sker ienlighet med art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Iregeringens skrivelse 1994/95:167 anges inför detta arbete:"Nationalparker och naturreservat måste ses i sitt ekologiskasammanhang och får inte bli en isolerad företeelse. "När nu regeringen lämnat förslag till kommissionen om vilka områden ilandet, som skall ingå i Natura , kan vi konstatera att det inte blivitnågot sammanhängande ekologiskt nätverk. Av de av länsstyrelsernaföreslagna 2 817 områdena blev endast 563 områden kvar. har 75områden för fågelskydd lagts till. Av dessa totalt 638 områden var de flestaredan skyddade. godkände vid en första granskning 1 273områden och ansåg att det antalet var nödvändigt för att uppfylla art- ochhabitatdirektivet och fågeldirektivet. Det motiv som angivits för att inte flerområden kom med uppges vara att områdesförslagen inte hunnit förankrashos berörda markägare och myndigheter.Miljöpartiet de gröna anser det mycket angeläget att fler områden får detskydd som är nödvändigt. saknar till exempel av de våtmarkersom klassats som riksintresse rättsligt skydd.Sanering av miljöskadade områdenFör att kunna sanera gamla industriområden ochavfallsupplag utökas ramen.Preliminärt föreslås följande fördelning:TabellUtgiftsområde 21: EnergiBetydande insatser krävs för att miljöanpassa vårt landsenergiförsörjning. riksdagsbeslut att kärnkraftenmåste avvecklas till ska fullföljas.Användningen av fossila bränslen måste begränsas och pålång sikt avvecklas. Flödande energikällor som vind, sol ochbioenergi måste nyttjas i betydligt större utsträckning, ochenergieffektivisering måste förstärkas.Det främsta styrmedlet för en omställning av energiförsörjningen är en heltny prispolitik där icke förnyelsebara och miljöstörande energislag beläggsmed väsentligt högre energiskatter som en del av en skatteväxling. Dettakommer att leda till att aktörerna på energimarknaden tar initiativ till attstarta omställningen. Vi beräknar emellertid att det därutöver också kommeratt behövas kompletterande insatser i form av statliga investerings- ochutvecklingsbidrag . Vi föreslår att ytterligare 1miljard avsätts till utgiftsområdet för sådant stöd till vindkraftverk,solenergi, biobränsle och konvertering av elvärme. Preliminärt föreslår vidföljande fördelning av det årliga stödet.TabellUtgiftsområde 22: KommunikationerMiljöpartiet de gröna förordar betydligt större besparingar änregeringen för utgiftsområde 22. Med dagens allvarligaekonomiska läge är det oansvarigt att inte omprövainvesteringsplanerna för vägar och järnvägar i störreomfattning än hittills.Inför framtida investeringar är det viktigt att understryka följande:Underhåll av det statliga vägnätet, LTA och enskilda vägar får inteförsämrasSärskilda insatser bör vidtas där underhållet är eftersattNyinvesteringar ska vara ett led i ett nytt trafikpolitiskt tänkandeTrafikpolitiskt tänkande ska inte styras av pengar utan av visioner, hänsynoch målAlla medborgare ska garanteras tillgång till en god infrastrukturMål för kommunikationernaMålet för transportsystemet måste vara god tillgång tillkommunikationer i hela landet och drastiskt minskadeutsläpp från trafiken. Vi förordar en satsning på energisnålatransporter och kommunikationer och insatser för attreducera buller. Olyckstalen måste sjunka och måsteuppfylla sitt internationella åtagande att sänka CO2-utsläppen.Enskilda vägarMiljöpartiet stödde inte sänkningen av anslaget till enskildavägar. Enligt kan en stor del av det enskildavägkapitalet förstöras om inte anslaget höjs. Allemansrättenkan hotas om enskilda väghållare stänger av vägar då desaknar medel för underhållet. Förra årets översvämningarledde till skador på vägnätet och ett resultat av den hårdavintern 1995/96 var allvarliga tjälskador. Detta innebärytterligare ekonomisk påfrestning för de enskildaväghållarna. Vi förordar att anslaget till enskilda vägar höjsretroaktivt för innevarande budgetår. bör ges iuppdrag att omfördela resurser från anslaget investeringar,till bidrag för enskild väghållning. Då innevarande budgetårär långt framskridet kan den nivå som gällde innannedskärningen inte nås. Vi föreslår därför att 140 miljoneromdisponeras inom Vägverket.Underhåll av det statliga vägnätetI stället för att genomföra dyra investeringar som ytterligarestimulerar trafikökningar bör de vägdelar som är allvarligteftersatta förbättras och underhållet bör även varagott på hela det statliga vägnätet. Underhållet bör särskiltförbättras i och därsituationen är svårare än på andra ställen.Byggande av nya vägarVi föreslår att den största besparingen inom utgiftsområde 22genomförs på anslaget byggande av vägar. Nya vägbyggenbör begränsas till åtgärder för att klara omedelbaratrafiksäkerhetsproblem. Vi bedömer att samhällsnyttan förvägbyggen är överskattad och menar att omfattningen av deinvesteringar som regeringen föreslår inte kan förenas medett långsiktigt hållbart transportsystem. Vi föreslår attanslaget skärs ner kraftigt och att staten frigör medel tillandra mer angelägna ändamål. En konsekvens blir attvägverkets uppgifter reduceras. Därför bör anslaget tilladministration m.m. för sänkas.Byggande av järnvägarSpårbunden trafik bör enligt gynnas genominvesteringar i nya spårsträckningar, utökad spårkapacitet påvissa sträckningar, investeringar för ökad bärighet, m.m. Iframtiden bör tåget ytterligare förstärka sin positiongentemot flyget och vägtrafiken. förordar enhöjning av anslaget till byggande av spår.Utgiftsområde 23: Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringarMiljöstödI den ekonomiska vårpropositionen anges att det gällandefemåriga obligatoriska miljöersättningsprogrammet baseraspå ett bidragsbeslut på en femårig giltighetstid.Tidigare har det angetts att denna summa kan ökas vid behov. Viförutsätter att så är fallet fortfarande. De miljöstöd till lantbruket som denborgerliga regeringen förhandlade fram uppgick till 2,8 mdr kr, enligtproposition 1994/95:19 medlemskap i den europeiska unionen Del2, bilaga 9. Vi föreslår att (1,4 mdr - 0,75) = 0,65 mdr tillförs budgeterings-marginalen för att kunna användas vid behov. NettobesparingarI propositionen anges att nettobesparingar på totalt 216 milj.kr. skall genomföras, varav 193 milj. kr. tas ut under 1997.Anslaget för Företagshälsovården uppgår under budgetåret1995/96 omräknat till ett kalenderår till 25 milj. kr. Enligtpropositionen föreslås denna verksamhet helt avvecklas. Viföreslår att denna verksamhet skall vara kvar.Jord- och skogsbruket är en mycket riskutsatt sektor. Jordbruksarbetetillhör de mest arbetsskadedrabbade näringarna och hälsotillståndet hos demsom har företagshälsovård förefaller klart bättre. Många lantbrukare lider avbelastningssymptom. Vid exempelvis mjölkproduktion finns risk förarbetsskador vid de flesta arbetsmomenten. av lantbrukarna sägeratt de upplever problem som kan hänföras till det psykosociala området.Detta beror på dålig lönsamhet, otrygga framtidsutsikter, ensamarbete m.m.Ca 8 000 olycksfall inträffar i jordbruket. Annan hälsovård saknarkompetens för att ge fullgod service till lantbrukarna. Kostnaderna förarbetsskador inom jordbruket och det självverksamma skogsbruket är storabåde för samhället och för den enskilda bonden och kan minskas genomSkogs- och lantbrukshälsans verksamhet.I jordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU13 anges att ett belopp på100 milj. kr bör beräknas för avbytarverksamheten. degröna, som då anslöt sig till den uppfattningen, ser inga skäl att nu minskaanslaget. Avbytarverksamheten gör det möjligt för framför allt lantbrukare påsmå och medelstora mjölkgårdar utan anställda att kunna ta ledigt. Utanstatliga stöd för avbytarverksamheten och med dagens besvärligaekonomiska läge för många av dessa lantbrukare blir detta annars intemöjligt. Vi föreslår att den befintliga verksamheten skall vara kvar till enkostnad av 100 milj. kr. årligen.Kostnaderna för beredskapslagring uppgår under /96 till189 varav 118 565 000 beräknat för juli 1995-juni 1996.Merparten av beredskapslagret skall bort. Vi motsätter oss inte dennabesparing. Vi förordar en nettobesparing om 216 - (25 + 85) = 106 milj. kr~100 milj. kr.Det förslag till fiskevård som regeringen presenterade förra höstenberäknades ge ett nettotillskott på 65 milj. kr till fiskevård. degröna stödde förslaget. När propositionen drogs tillbaka utlovade regeringenatt fiskevården istället skulle finansieras via statsbudgeten. Eftersom det intesker förutsätter de gröna att regeringen återkommer med nyttförslag till fiskevårdsavgift för att nödvändiga medel för biotopvård,inventeringar och åtgärdsplaner skall göras tillgängliga. Om så inte skeråterkommer vi i frågan i höstens budgetförslag.Utgiftsområde 24: NäringslivBeloppet för utgiftsområdet kan minskas med 1998 och 1999 genom minskade bidragoch stöd till företag. Minskningen får emellertid, enligt vårmening, inte göras på för effektivenergianvändning. Vi anser också att borde delas itvå delar så att de delar som har en exploaterande inriktningskiljs från den som har miljöanpassad inriktning.Tilläggsbudget /96Regeringens förslag till tilläggsbudget och Miljöpartietsmotförslag framgår av nedanstående tabell. Vi kommenterarvåra förslag till anslag på tilläggsbudgeten och motiverarandra anslutande förslag områdesvis.Tabell 2. Tilläggsbudget för /96Miljöpartiets ändringsförslag jämfört med regeringensförslag. Belopp i tusentals kronor.TabellFörsvarsdepartementetMed hänsyn till det statsfinansiella läget anser vi inte attytterligare till Statens försvarshistoriskamuseer och ytterligare till Flygtekniskaförsöksanstalten är försvarbara utgiftsökningar. Vi föreslårdärför att avslår regeringens tilläggsförslag pådessa två anslag.SocialdepartementetVi motsätter oss regeringens förslag att höjaegenkostnadstaket i högkostnadsskyddet för öppen sjukvårdoch prisnedsatta läkemedel. Detta är en oacceptabelförsämring för människor som är beroende av sjukvård ochläkemedel. Många av dessa lever med ytterst småekonomiska marginaler. Vi föreslår att avslåförslaget. Därmed föreslår vi också att tillföra 185miljoner kronor till ökade kostnader för läkemedelsförmåner.Vi motsätter oss förslaget till nytt pensionssystem. Vi anser istället att ettsystem med grundskydd ska införas. Vi anser inte att det ska anslåsytterligare medel till och försäkringskassorna förförberedelser av ett pensionssystem som vi inte vill ha. Vi föreslår därförriksdagen att minska tilläggsanslaget till med 23miljoner kronor och att minska tilläggsanslaget till försäkringskassorna med5 miljoner kronor.JordbruksdepartementetsbudgetområdeB 1. Statens jordbruksverkKommunerna har till uppgift utföra kontroll avlivsmedelsprodukter från tredje land. I propositionen angesatt anger att det finns möjlighet attinrätta ytterligare gränskontrollstationer under förutsättningatt kommuner och företag får ansvar för finansieringen.Kommunerna saknar resurser för arbetet medkontroll av livsmedelsprodukter från tredje land. Riksdagenbör ge regeringen till känna att staten har ett ansvar för attupprätthålla denna verksamhet.B 17. Från EG-budgeten finansieradkompensation för revalvering avjordbruksomräkningskursenEnligt förordning om närmarebestämmelser om kompensation för sänkning av vissajordbruksomräkningskurser föreskrivs att detkompensationsbelopp som utgår till följd av en sådansänkning får användas antingen till kollektiva åtgärder avallmänt intresse för jordbruket såsom forskning eller av EUgodkända nationella stöd. Vi förordar att stödet avsätts tillframför allt forskning och utveckling inom jordbrukssektorn.Särskilt forskning, försök och utveckling inom detekologiska lantbruket skall prioriteras. Mycket avutvecklingsarbetet sker hos enskilda lantbrukare, varfördet är angeläget att stödet inte enbart kanaliseras till gängseforskningsinstitutioner som SLU, utan också kan kommasådan utvecklingsverksamhet till del.För att nå det av beslutade målet att av åkerarealen skallodlas ekologiskt anser vi det angeläget att stödet till marknads-främjande åtgärder av ekologiskt odlade produkter förstärks.Vi yrkar avslag på de övriga av regeringen föreslagna ändamålen för vilkastöd skulle kunna beviljas.C 7. FiskevårdDet förslag till fiskevårdsavgift som regeringen presenteradeförra hösten beräknades ge ett nettotillskott på 65 milj. kr. När propositionen drogs tillbaka utlovaderegeringen att fiskevården istället skulle finansieras viastatsbudgeten. Men i den ekonomiska vårpropositionenföreslås inga ytterligare anslag. De befintliga anslagen Bidragtill fiskevård och Ersättning för intrång ienskild fiskerätt m.m.1 500 000 kr används inte /96 utan slås istället samman till ettramanslag för fiskevård om 6 917 000. Inga ytterligare medel har alltsåtillförts budgeten för fiskevård. Detta är ett svek mot fiskevården i Sverige.För att klara den biotopvård, de inventeringar och de åtgärdsplaner förvatten, som inte innefattas av fiskevårdsområden, anvisar Miljöpartietde gröna ytterligare för ändamålet. Eftersom anslaget B11Miljöersättningar inom jordbruket inte kommer att utnyttjas fullt ut underinnevarande år behöver detta inte innebära någon ökad belastning förstatsbudgeten, utan medlen kan tas ur detta underutnyttjande. Eftersombehovet av fiskevård kvarstår i landet och regeringen i dagens ekonomisktkärva läge inte förmått anslå tillräckliga medel för ändamålet förutsätterMiljöpartiet de gröna att regeringen återkommer med förslag till allmänfiskevårdsavgift.D 4. Ersättning för viltskador m.m.Miljöpartiet de gröna har förespråkat högre totalersättning för rovdjursrivna renar. Regeringen väljer nu attutnyttja medel ur anslaget B 11. Vi noterar att dessa medel nu utnyttjas för andraändamål än för miljöersättningar. Ett särskilt problem, sommåste uppmärksammas, är att järvstammen inte återhämtatsig nämnvärt sedan fridlysningen 1969. Stammen är enbartca 250 djur i hela landet, dock koncentrerad till vissasamebyar i . För att avskjutning av järv ska kunnaförhindras om mer än 4 föryngringar av arten sker inom enoch samma sameby, vilket föreslås i nya ersättningssystemet,anser vi att särskilda medel skall avsättas för att ekonomisktkompensera dessa samebyar inom den av regeringenföreslagna ökningen av anslaget. Stammen av dennasällsynta art måste få tillåtas öka.Miljöpartiet de gröna anser att anslaget behöver förstärkas ytterligare redan1996 och föreslår en förstärkning med ytterligare 10 miljoner.Biotopskydd i skogsbruketNyckelbiotopinventeringarna och det aktivare arbetet mednaturvården inom skogsbruket har visat på ett mycket stortbehov av att skydda även mindre områden som normalt intekan bli aktuella för reservatbildning. är dessaområden alltför stora för att kunna skyddas utan att ersättningmed rätt kan krävas av markägaren. Behovet att mer pengaravsätts för sådant biotopskydd är akut. Om inte mer pengaravsätts kommer med stor sannolikhet åtskilliga lokaler medhotade eller akut hotade växt- och djurarter att avverkasunder . Vi föreslår därför att avsättaytterligare för ändamålet.AllergisatsningenI en överenskommelse med de grönaavsatte regeringen 2 mdkr till förbättringar av inomhusmiljöni lokaler och bostäder - det sk allergisaneringsbidraget på30% (1,8 mdkr) - och andra miljöinriktade bidrag ().Detta är den största miljösatsningen i . Iförsta hand handlar det om barnens hälsa, men det ger ocksåett välbehövligt tillskott av "gröna" arbeten inombyggsektorn och genererar viktig kunskap inför framtiden.Under hösten 1995, då det ännu gick trögt med ansökningarna, "lånade" viut av de 1,8 miljarderna till ROT-bidragen i en ny överenskommelsemed regeringen. I gengäld fick vi förlängda tider för allergisaneringsbidragenvad gäller entreprenadavtal och slutbesiktning, utfästelse om förnyadinformation till framför allt kommunerna och en särskild punkt om nyaförhandlingar, ifall ansökningarna skulle överstiga den kvarvarandemiljarden. Dessutom begärde och fick vi till 35 %-iga investerings-bidrag för vindkraften.Till vår glädje har det sedan visat sig vid ansökningstidens utgång, 29/2 -96, att ansökningar kommit in för bidrag motsvarande 1 810 670 000 kr.I enlighet med den senaste överenskommelsen pågår samtalmellan de gröna och regeringen om möjligheterna att om-prioritera medel under tionde huvudtiteln (reservationsanslaget Arbets-marknadspolitiska åtgärder). Vi förutsätter att är angelägen attallergisanering verkligen fullföljs då den har stora positiva effekter på såvälbarnens hälsa som den svårt prövade byggarbetsmarknaden. bördärför ge regeringen tillkänna att ytterligare skaanslås till allergisaneringsbidragNäringsdepartementetAffärsverket planerar att medverka ibyggandet av en likströmslänk mellan och Sverige.Detta förutsätter att staten tecknar borgen intill högst 1,5miljarder kronor eller utfärdar kreditgarantier förmotsvarande belopp. För detta ändamål begär regeringen nuett utökat bemyndigande att teckna borgen ellerkreditgarantier för Svenska kraftnät.Vi anser att förslaget är illa genomtänkt och inte bör genomföras. Det finnslångt mer angelägna investeringsbehov än en elkabel mellan ochPolen. Export av svensk el till skulle kunna försvåra en kärnkraftsav-veckling och strider på så vis mot tidigare beslut att avveckla.Import av polsk el till skulle sannolikt innebära ökade svavelutsläppoch ökat kärnkraftsberoende i . Vi föreslår att avslårregeringens begäran om utökat bemyndigande och ger regeringen till kännaatt en likströmskabel inte ska läggas ut mellan och inom över-skådlig framtid. Istället bör vi satsa betydligt mer på ökad effektivitet ienergianvändningen och användning av förnybar energi som ersättning förkärnkraft och fossila bränslen i såväl som Polen.KulturområdetMiljöpartiet ser mycket positivt på de ekonomiska tilläggsom förelagts för innevarande budgetperiod. Tilläggenmotsvarar i stor utsträckning de krav som Miljöpartietframhöll i sin budgetreservation. Vi vill särskilt betona detpositiva i att sparbetinget minskats för ,Operan och Dramatiska teatern, dock med 20 miljonermindre än i förslag. Sparivern på de fria teater-,dans- och musikgrupperna har lindrats. krav påökat ekonomiskt stöd till svensk filmproduktion ochfilmkulturell verksamhet har också vunnit gehör. Museer ochstiftelser har fått viss ekonomisk lättnad. Vi anser dock att ettuppdrag om projektering av ett kvinnomuseum skulle hakunnat rymas inom budgetramen. Slöjdtåget ges en litenextra förutsättning att kunna fortsätta med sin uppskattadeverksamhet över hela . Men när det gäller stöd tillicke statliga kulturlokaler anser vi det oacceptabelt med enhalvering av stödet . Vi kommeri kommande budgetförslag återkomma till dessa frågor.KommunsektornDe senaste årens utvecklingDen kommunala verksamheten är välfärdens kärna medviktiga verksamheter som utbildning, sjukvård och barn- ochäldreomsorg. Efter en stark expansion utvecklades verksamheten i lugn takt under 1980-talet.De senaste årens ekonomiska kris har ställt verksamheternainför svåra prov. Totalt minskade under åren 1992 till 1995kommunsektorns inkomster av skatter och statsbidrag medomkring i fasta priser. Kommunerna har mött dessainkomstminskningar genom att dra ner sina kostnader ochförsämra de ekonomiska resultaten. Kraven på kostnads-neddragningar har drabbat den ordinarie kommunalakonsumtionen extra hårt eftersom kostnaderna försocialbidrag och arbetsbefrämjande åtgärder ökat kraftigt.Samtidigt som kostnaderna för kommunernas ordinarie konsumtion harminskat med ökade behovet avkommunala tjänster med till följd av befolkningsförändringar.För att klara oförändrad servicenivå krävdes alltså av kommunernaskärnverksamheter rationaliseringar i storleksordningen under dessaår. Dessa har till en del varit möjliga att genomföra men resultatet har också imånga fall blivit sänkta servicenivåer och kvalitetsförsämringar.Vår bedömning är att den här anpassningen av den kommunalaverksamheten till stor del var ofrånkomlig med de ekonomiskaförutsättningar som skapats av den ekonomiska krisen. Anpassningen hardock lett till att marginalen för ytterligare kostnadsneddragningar som intepåverkar kvalitén har minskat avsevärt.Förutsättningarna för de närmaste årenKommunsektorns inkomster i fasta priser fortsätter attminska . Enligt uppgårminskningen för primärkommunernas del till underåren 1995-1999. Den viktigaste orsaken till minskningen ärhöjningen av de avdragsgilla egenavgifterna med en procentom året 1996-1998, vilken urgröper kommunernasskatteunderlag. Statsbidragen minskar också i värde eftersomde avses förbli nominellt oförändrade.På kostnadssidan väntas socialbidragen fortsätta att öka till följd avindragningarna i olika sociala trygghetssystem. En faktor som också sätterpress på kommunerna är förslaget att lagfästa krav på ekonomisk balans iprimärkommunerna 1999 och 2000. Sammantaget betyderdenna utveckling enligt att denkommunala konsumtionen måste skäras ner framtill , som behovet av kommunala tjänster ökar med knappten procent till följd av befolkningsförändringar. Sammantagetinnebär detta att gapet mellan behov och resurser växer med nästan treprocent . Regeringen redovisar i sin bedömning ett något lägre gap,men tendensen är densamma.