mot · GJ02K32 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:160 Radio- och TV-lag Mediernas funktion ochsamhällets ansvarVänsterpartiets syn på massmediernas roll i samhället har singrund i tre övertygelser:1. Vi önskar ett samhälle byggt på humanistiska värderingar. Med detmenar vi att människans värdighet och frihet ska vara vägledande för depolitiska besluten. På mediepolitikens område innebär det att staten har ettansvar för att den grundlagsskyddade yttrandefriheten i praktiken kanutnyttjas av alla och att det finns förutsättningar för en vital opinions-bildning. Målet för mediepolitiken är en fördjupning av demokratin.2. Vi önskar ett samhälle som respekterar naturens lagar och som utvecklasi samklang med naturen. Inte bara yttrandefrihet utan även tillgång tillinformation är därför viktigt. Viktiga frågor behöver kunna debatterasoffentligt. I när medieanvändningen alltmer privatiseras är det därförangeläget att värna en radio och television i allmänhetens tjänst. Om vi intehar en känsla och erfarenhet av samhörighet och ömsesidighet kommer viinte att kunna hantera framtidens frågor. Massmedierna - press, radio ochtelevision - är enligt vår mening inte en marknad vilken som helst. De utgörgrunden för vårt kollektiva medvetande.3. Vi önskar ett samhälle byggt på global solidaritet. Dagens krigs- ochkonflikthot i världen kan inte lösas utan att en utjämning sker mellan dessrika och fattiga delar. De stora mediaföretagens framfart i vårt land såvälsom i "tredje världen" kan behöva begränsas till förmån för en medie-utveckling som gagnar mer lokalt deltagande och inflytande.Eftersom medierna har en stark makt över medvetandeproduktionen är detett grundläggande krav att samhället genom sina demokratiska organ harinflytande som garanterar mångfalden, kvaliteten och yttrandefriheten.Samhället har ett antal redskap till sitt förfogande för att hantera detta:lagstiftning, myndighetsutövande, ekonomiska stöd och bidrag, utbildning.Vänsterpartiet anser att samhället ska verka på alla dessa områden och- motverka koncentration i ägandet,- utvidga publicservice-uppdrag på radio- och TV-området,- använda skatter och avgifter på reklam för att inte favorisera de kom-mersiella intressena inom medieområdet,- genom stöd garantera mångfald och kvalitet inom press, film, tidskrifts-och litteraturområdet,- genom utbildning öka kunskaperna inom media för alla och dessutomyrkesutbilda för de olika mediesektorerna.Radio- och TV-lagenEtermedierna är kanske den viktigaste kulturbäraren.Televisionen sprider nyheter, kultur och underhållning direkti hemmen med såväl bild som ljud. För många utgör dettaden enda kontakten med ett kulturellt utbud - för andra ärradion och TV:n den viktigaste länken till andra former avkultur.Etermedierna är inne i en period av kraftig utveckling såväl kvantitativtsom kvalitativt. Satellitsändningar och kabelnät har lett till en stark inter-nationalisering och ställer politik och lagstiftning inför nya problem. Huretermedierna utvecklas är av avgörande betydelse för samhällets kulturellautveckling. De utgör också en viktig del i samhällsdebatten och det offentligasamtalet. Det gäller därför att det skapas regler på medieområdet som värnaroch utvecklar yttrandefrihet och mångfald, som försvarar och utvecklarkultur och skapande.Målen för kulturpolitiken i stort torde vara tillämpliga också på radio- ochTV-området. De kan sammanfattas på följande sätt: Att värna yttrandefrihetoch öppenhet, att främja mångfald, att utveckla kontakter med omvärlden, attbevara och levandegöra vårt kulturarv, att främja konstnärlig förnyelse ochkvalitet, att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen ochutveckla ett brett deltagande.Det är av vikt att relationerna mellan det fria ordet, samhällets kulturpolitikoch mediepolitiken utvecklas på ett genomtänkt sätt. Målsättningar förmediepolitiken måste rimma med kulturpolitiska mål och sträva efter attvidga yttrandefriheten. De kulturpolitiska och mediepolitiska målen måsteintegreras i radio- och TV-lagen. Det är en stor brist att så inte skett i nuliggande förslag från regeringen. föreslår därför att regeringenfår i uppdrag att återkomma till med förslag till ny paragraf i radio-och TV-lagen så att de kulturpolitiska målen integreras i lagen.TV-avgiftenVerksamheten i , ochUtbildningsradion finansieras med medel frånrundradiokontot som består av inbetalda TV-avgifter. Iproposition 1995/96:161 behandlas frågor som rör uppdragetför en radio och TV i allmänhetens tjänst. Regeringenföreslår att inkomsterna från sponsring minskas och attsparkravet ska ligga kvar som nya kvalitetskravställs för verksamheten.Vänsterpartiet anser att det är oerhört viktigt att publicservice-kanalernahar en stor mångfald och en hög kvalitet i verksamheten. Vi motsätter ossbåde sponsring och reklam i programmen. Dessutom kommer satsningar i ettnytt gemensamt bolag som ska samordna bolagens satsningar på den nyatekniken. Detta innebär stora investeringskostnader. I och med digitalsändningsteknik innebär detta att program måste sändas både analogt ochdigitalt under för att allmänheten inte ska drabbas för hårt.Enligt regeringens förslag ska programföretagen inom tillgänglig ekono-misk ram göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla målen för verk-samheten. anser att detta inte går att göra utan att tulla påkvalitetsmålet. anser att den förändring av TV-avgiften somregeringen föreslår är otillräcklig. Därför föreslår vi att TV-avgiften höjstill1 att betalas i fyra poster om . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär sådan i ändring i radio- ochTV-lagen att de kulturpolitiska målen för etermedierna integreras ilagen enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar att 7 § första stycket i förslaget till lag omändring i lagen (1989:41) om TV-avgift får följande lydelse: TV-avgiften är . Den skall betalas i fyra poster om400 kronor.