mot · GK02Ub230 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningEn stor majoritet av alla barn och ungdomar tillbringar i skolan. är en obligatorisk verksamhet.Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del avundervisningen där. Målsättningen är att alla undergrundskoletiden ska få de grundläggande färdigheter somkrävs för att orientera sig i ett alltmer komplicerat samhälle.Varje elev som lämnar förväntas vidare hatillräckliga kunskaper för att kunna tillägna sig studier pågymnasienivå. Vi vet att dessa mål inte uppfylls . lämnar 000 elevergrundskolan utan att nå upp till grundskolenivå iläsförståelse. Långt fler klarar inte kraven i gymnasieskolan.Om det överhuvudtaget ska vara möjligt att klaramålsättningen att alla elever ska uppnå de mål som fastställtsi läroplan och kursplaner kävs en bred satsning påkvalitetshöjning i . Det anser vi vara enangelägnare satsning än att förlänga skolplikten medytterligare ett år.Den utbildningssatsning som beslutat genomföra under fem årframöver har som huvudsyfte att ge vuxna med dåliga baskunskapermöjlighet till vidareutbildning och kompetensutveckling. Det är bra. Men ominte en kvalitetsutveckling genomförs inom som ledertill att målen kan uppfyllas där blir denna utbildningssatsning ett slag iluften. Som i alla andra sammanhang är det bättre att stämma i bäcken än iån. Om nya stora grupper lämnar med otillräckligagrundkunskaper blir arbetet med att i efterhand åtgärda bristerna det alltöverskuggande i stället för kompetensutveckling och livslångt lärande sombygger på att en överväldigande majoritet fått de baskunskaper som krävsredan i grundskolan.Vi kristdemokrater ser skolan som en framtidsinvestering både för deenskilda medborgarna och för samhället i stort. Vi anser att det är samhälletsskyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet att utvecklas efter sina anlag,intressen och önskemål. I ekonomiskt kärva tider anser vi att skolan måsteses i detta perspektiv och inte endast som en statisk budgetpost. För attkunna fullfölja sin uppgift enligt de mål och riktlinjer som lagts fast avregering och riksdag måste skolan få tillräckliga resurser. Det ärkommunernas ansvar att se till att de obligatoriska områdena, varav skolan ärett, prioriteras framför icke-obligatoriska uppgifter när kommunen måstespara. Vi anser att det resurssystem som bör tillämpas ska ge alla skolor enbasresurs per elev, lika stor för alla elever, och en tilläggsresurs somvarierarmed de enskilda elevernas särskilda behov av hjälp och stöd.Skolans roll somkulturbärareAll utbildning och fostran är i djupare mening en fråga omatt förmedla ett kulturarv från en generation till nästa. I allatider har samhällen och stater grundat sin existens och sinverksamhet på etiska värderingar och normer. Varje kulturhar också strävat efter att föra över dessa värderingar ochnormer till kommande generationer. Att tillsammans medföräldrarna föra vårt svenska kulturarv vidare är en avförskolans och skolans viktigaste uppgifter. I det ingårhistoria och tradition, religion och livsåskådning, språk,etiska och moraliska normer. Kulturarvet är inte statiskt. Detär tvärtom mångskiftande och berikas ständigt genom nyaupplevelser och erfarenheter och genom kontakter med ochinflytande av människor från andra länder och kulturer. Nyaidéer och ny kunskap tillförs ständigt och ny teknik utnyttjas.Skolan skall vara icke-konfessionell. Det är inte detsamma som att den skavara värdeneutral. Det är varken möjligt eller önskvärt. Skolverksamhetenmåste vila på de demokratiska grundprinciperna, och demokratin kan intevara värdeneutral. Den förutsätter och vilar på allmängiltiga etiska värden.Det är naturligt och logiskt att de nya läroplanerna utgår från etiskavärderingar som människolivets okränkbarhet, individens frihet, solidaritetmed svaga och utsatta, jämställdhet mellan kvinnor och män och allamänniskors lika värde. Det är ett historiskt väl belagt faktum att dessavärderingar har haft ett starkt inflytande genom den kristna traditionen i vårtland. Den är därför en viktig del av vårt kulturarv.Etik i praktikenOm etiska normer ska accepteras av eleverna på ett naturligtsätt fordras att lärare och annan skolpersonal själva följersamma normer i det vardagliga skolarbetet. Barn gör intesom vi säger utan som vi gör. Alla vuxna i skolan måste varaförebilder genom att tidigt sätta gränser och genom att bidratill att skapa en lugn och harmonisk arbetsmiljö. Var och enmåste känna personligt ansvar för att skapa ett positivtarbetsklimat. Det är en grundläggande förutsättning för attinlärningen ska fungera på ett bra sätt. Särskilt viktigt är atttendenser till mobbning och uttryck för främlingsfientlighetobserveras och motverkas med konsekvens och tydlighet påett tidigt stadium.Vänlighet, hjälpsamhet och omtanke om andra måste lyftas fram liksomvikten och värdet av ärlighet, hederlighet och pålitlighet. Eleverna måste fålära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra somman själv önskar bli behandlad. Respekt för lag och rätt och förståelse förvad ett rättssamhälle är och vad det kräver av medborgarna bör uppmärk-sammas . Tillsammans med föräldrarna bör lärarna och den övrigapersonalen komma överens om hur den etiska fostran ska utformas.Det bör ställas tydliga krav på detta i skolplanerna. I dessa ska ocksåfinnas krav på handlingsplaner vid varje skola för att förhindra mobbningoch annan kränkande behandling och åtgärdsprogram för att intensifierajämställdhetsarbetet.Det utvecklingsarbete som bedrivs av om hur läroplanensbeskrivning av skolans värdegrund kan omsättas i praktiken bör utvärderasoch följas noga. Vi utgår från att värdegrunden som den beskrivs i läroplaneninte förändras i det samlade måldokument för den obligatoriska skolan,förskolans sexårsverksamhet och barnomsorgen som håller på att utarbetas. kompetensutveckling för lärarutbildare som aviseras i regeringensbudgetproposition bör dessa frågor också vara en viktig del. Likaså i detpolicydokument för skolan i form av en utvecklingsplan som riksdagenbeslutat skall tas fram . Vi välkomnar att regeringen beslutattillsätta en arbetsgrupp för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund.Den bör få en bred sammansättning och komma igång snabbt så attsynpunkter från gruppen kan ligga till underlag för den utvecklingsplan somaviserats . Vad som sagts om skolans värdegrund börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Den fysiska miljönOmsorgen om elever och alla som arbetar i skolan visar sigockså genom en hälsosam och tilltalande fysisk arbetsmiljö.En nedsliten, osund, nedklottrad skola ger helt fel signaleroch inbjuder varken till arbete eller ansvarstagande. Påmånga håll behöver skolbyggnader restaureras och helaskolmiljön förbättras avsevärt. Det gäller inte minst åtgärderi ventilationssystemen och problem med värme/kyla. Ävenproblem med fukt och mögel är vanligt. Det påverkar intebara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiskatillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan oftahärledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Trots detkärva ekonomiska läget är åtgärder för att rätta till dessamissförhållanden något som måste ha hög prioritet. Därförbör de ROT-bidrag som kommunerna får del av i första handanvändas till allergisanering av lokaler där barn ochungdomar vistas . Städrutinerna måste utformas såatt även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan attderas besvär förvärras.Skolgården och den närmaste omgivningen runt skolan har också ofta storabrister. De idéer som kommit fram under projektarbetet Skolans uterum ,som fått stöd av bl a Allmänna arvsfonden, bör spridas i bred omfattning.Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar ochandra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsammamiljöer som också går att använda i undervisningen. Om elever och personalska ta ansvar och känna stolthet för sin skola förutsätter det att den fysiskamiljön är i gott skick.Lärarna - skolans viktigasteresursAtt vara lärare tillhör nog de svåraste jobben. För att de mål som uttrycks iläroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs andrayrkeskunskaper . Att vara lärare är inte längre baraen pedagogisk uppgift. Skolan och ytterst lärarna får ta ettallt större ansvar för elever med mer eller mindre utprägladeproblem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning,koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet blandeleverna har på många håll präglat en del av skolans vardagunder . Inte minst sådana faktorer gör arbetetsom lärare svårt. Nyutbildade lärare lämnas alltför ofta att påegen hand klara av sitt krävande arbete när de med storämneskunskap och entusiasm lämnar högskolan.Om vi skall få den kvalitetsförbättring och kompetenshöjning som ärnödvändig i skolan, måste lärarna inspireras att gå i spetsen för förnyelse ochpedagogisk utveckling. Det är de som i kraft av sin pedagogiskaprofessionalitet och erfarenhet bäst kan driva utvecklingen framåt.Lärarrollen måste uppvärderas och sättas i focus på ett helt annat sätt änhittills. För det krävs att lärarnas synpunkter efterfrågas och att de får lönförmödan. Det behövs till exempel stimulans i form av tjänster med specielltpedagogiskt ledar- och utvecklingsansvar.Lärarutbildningen kan förbättras genom att det nytänkande och utveck-lingsarbete som äger rum på många skolor används som utgångspunkt iundervisningen. är många före detta lärare själva lärarutbildare medankontakten med skolans värld som den ser ut ofta är alltför klen. Det harfått till resultat att glappet mellan lärarutbildningen och utvecklingen inomskolan ökat och att de framsteg som görs på många håll inte får tillräckliguppmärksamhet och spridning. Den översyn av lärarutbildningen ochlärarfortbildningen som pågår är nödvändig och efterfrågad.Föräldrainflytande ochföräldraansvarFöräldrarna har huvudansvaret för barnens vård och uppfost-ran. Skolan är ett stöd och ett komplement till föräldrarnasinsatser. Det är en uppfattning som ansluter väl till FN:sallmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som Sverigehar ställt sig bakom. Där sägs bl.a. att rätten att välja denundervisning, som ska ges åt barnen, i främsta rummet till-kommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också tillEuroparådets konvention angående skydd för de mänskligarättigheterna, som är svensk lag.Den försöksverksamhet som inletts som ger skolor möjlighet att inrättastyrelser med föräldramajoritet går i linje med vad vi kristdemokrater längekrävt. Nämligen att föräldrarnas rätt till information och medinflytande iskolan måste stärkas. Det är också ett sätt att öppna skolan mot detomgivande samhället som föräldrarnas intresse, kunskap ochkapacitet tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnensvardag. Utvärderingen av försöksverksamheten bör bland annat inriktas påom spridningen bland föräldrarna som deltar i råden motsvarar spridningenbland eleverna vad gäller socioekonomiska förhållanden. Vi anser också attdet under försöksverksamheten borde vara möjligt att välja in företrädare förlokala myndigheter och organisationer samt lokalt näringsliv i skolråden.Detta för att ytterligare förstärka inriktningen mot skolan som en del av detomgivande samhället.Stärk elevinflytandetEleverna i , gymnasieskolan ochvuxenutbildningen har lagfäst rätt till inflytande över hurderas utbildning utformas. I ska inflytandetsomfattning och utformning anpassas efter elevernas ålder ochmognad. På lågstadiet kan det göras genom att eleverna fåransvar för olika moment i klassrummet. På högre stadier kanmedinflytandet sedan successivt öka till att omfattaundervisningens uppläggning, schemaläggning och liknande.Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt.Tyvärr går utvecklingen på detta område alltför långsamt påmånga håll.Att ge eleverna inflytande är det bästa sättet att utveckla deras känsla fördemokratiska beslutsformer och förmåga till eget ansvarstagande för gemen-samma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måstemer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig idemokratiskt beslutsfattande. Eleverna måste få känna att deras medin-flytande är reellt och därmed meningsfullt. Hur elevinflytande kan stärkasoch utvecklas bör framgå av kommunens skolplan och i arbetsplanen förrespektive skola.JämställdhetEn viktig målsättning i skolans demokratiska fostran ärjämställdhet mellan kvinnor och män. Precis som i hemmetpåverkas barnen och ungdomarna av hur könsrollerna mellande vuxna i skolan ser ut. Att lärarna på de lägre stadiernaoftast är kvinnor, att personalen i skolmatsalen består enbartav kvinnor medan de enda männen vid skolan ofta är rektornoch vaktmästaren ger eleverna en bild avkönsrollsfördelningen i samhället som präglar dem somvuxna. Att långsiktigt påverka könsfördelningen inom deyrkeskategorier som finns representerade i skolan är därförgrundläggande. Tyvärr har arbete med barn låg status i vårtsamhälle vilket är en av förklaringarna till den snedakönsfördelningen. Det krävs en attitydpåverkan somuppvärderar arbete med barn alltifrån omsorgen under denallra till grundskoleperiodens slut.Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och medkroppsspråk måste också uppmärksammas mer, inte minst i lärarutbild-ningen. Många undersökningar visar att pojkar tar betydligt mer plats i klass-rumssituationen vilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början. Sam-tidigt missgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder i skolan. Attskapa medvetenhet om hur situationen ser ut och hur den aktivt kan påverkasär en viktig uppgift som måste prioriteras och tydliggöras i lärarutbildningen,i skolplaner och i jämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna.I rapporten är alla olika, Ds 1994:98, från arbetsgruppen Kvinnligt ochmanligt i skolan finns förslag på en rad insatser och åtgärder för att ökajämställdheten i skolan. Många av dessa bör kunna omsättas utan ytterligareutredningar.IT i skolanDen nya informationstekniken, som till stor del är baserad pådatoranvändning, har utvecklats mycket snabbt. Över helavärlden bygger kommunikationer, utbildning och forskningalltmer på denna teknik. Det gör det nödvändigt att geeleverna betydligt bättre kunskap om och färdigheter i attutnyttja alla de möjligheter som datorer ger.Användning av IT i undervisningen kan troligen både förbilliga ocheffektivisera undervisningen. Än viktigare är att datorerna ger möjligheter tillmer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöverlämna klassgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskildspråkträning i både svenska och hemspråk. Det kan gälla elever med läs- ochskrivsvårigheter eller med behov av extra övning i t.ex. matematik. Det kanockså gälla elever som befinner sig långt efter eller långt före kamraterna.Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mertid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan motomvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längrebegränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakterskapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripandeförändring av undervisningsformerna.De skärpta krav som ställs på blivande lärare när detgäller förmåga att behärska IT är nödvändiga men senkomna. En plan förrullande fortbildning av redan examinerade lärare bör utarbetas avHögskoleverket i samverkan med lärosätena.Att skolan snabbt kommer igång med datorbaserad utbildning är inte minstviktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnadernamellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjasleder till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter i framtiden.Tillsyn, uppföljning ochutvärderingEn effektiv tillsyn, uppföljning och utvärdering är nödvändigför att mål- och resultatstyrning ska fungera. Vi ser dessaåtgärder som positiva inslag i styrningen och utvecklingen avskolan. Formerna för tillsyn, uppföljning och utvärdering böranges i den kommunala skolplanen. Det är viktigt attutvärderingsresultaten verkligen leder till de förändringarsom de visar behov av. Kommunernas egen uppföljning avsin verksamhet har enligt stora brister. Vikonstatarar med tillfredsställelse att Skolverketstillsynsverksamhet ökat markant, att den numera oftare äregeninitierad och omfattar både offentliga och friståendeskolor. ägnades i stort sett helatillsynsverksamheten åt den lilla gruppen fristående skolor.Ett viktigt område för uppföljning är hur de ämnen som är förlagda i blockbehandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som t ex naturkunskap ochreligionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden fördelas mellan de olikaämnena i blocken. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t exfortbildning sättas in om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att riksdagenpå regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg iämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inomblocket osynliggörs eller "försvinner". För att motverka detta anser vi atteleverna bör få ett betyg i varje ämne i stället för ett blockbetyg.Timutfallet för de praktiska och estetiska ämnena är ett annat angelägetområde som behöver följas upp. Det finns en risk att skolan blir alltförteoretisk för många elever vilket hämmar deras inlärning.Ett tredje område som behöver uppmärksammas vid uppföljning ochutvärdering är hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbeteutvecklas.Även arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet bör följasupp och utvärderas . Trots alla åtgärder som satts in tycks problemeninte ha minskat i omfattning. Enligt en undersökning som genomförts avBarnombudsmannen saknar av de undersökta skolorna någonform av handlingsplan eller program mot mobbning. Även de övrigaresultaten i undersökningen tyder på stora brister.Flexibel skolstart ochskolgångDet är ett känt faktum att barn mognar i olika takt. Somligaär skolmogna vid fem eller ålder, andra först då defyllt sju eller kanske . Det leder till slutsatsen attövergången mellan förskola och skola bör ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuelltflexibel och ske successivt. Det är viktigt att övergångengörs mjuk och att föräldrar, förskollärare och läraresamarbetar så att övergången anpassas till varje barns behovoch individuella förutsättningar. Vi avvisar obligatoriskskolstart för sexåringar.Skolplikten ska även i fortsättningen vara nioårig, men det ska finnasmöjlighet att förlänga skolgången med för elever som önskar det ochsom bedöms ha behov av det.Barn med särskilda behovAlla elever måste få del av den allmänna kompetenshöjningsom skolan förväntas ge bl.a. genom de nya läroplanerna.Därför måste all skolans personal, men främst lärarna,vinnlägga sig om att förhindra den kunskapssegregering somberor på att alltför många elever brister i läsförmåga. Denbristen leder ofta till utslagning och till att många senare ilivet, med betydligt större kostnader och besvär, måstekomplettera sin grundutbildning. Enligt undersökningar är deelever som är de svagaste läsarna i den svenska skolanbetydligt sämre än de svagaste läsarna i många länder medsämre genomsnittlig läsförmåga. Det tyder på att intetillräckliga insatser i form av specialundervisning ochstödundervisning sätts in för dem som bäst behöver det. Detgäller bland annat elever som är dyslektiker.Vi ser med förväntan fram emot resultaten av den kampanj som nyligenstartat och den kommitté som tillsatts för att uppmärksamma dyslektikerssärskilda behov. En uppenbar brist är att det i kommittén saknas någon påfältet aktiv pedagog med erfarenhet av dyslexiproblem både när det gällersjälva inlärningsmetoderna och när det gäller svårigheterna att få förståelsefrån skolledning och kommun för de särskilda insatser som är nödvändiga.Denna brist bör åtgärdas.Utvecklingssamtal och betygUtvecklingen av varje elevs basfärdigheter bör följaskontinuerligt bl.a. genom diagnostiska prov,utvecklingssamtal och betyg. Varje elev ska ha en egenutvecklingsplan som följs upp regelbundet genom utveck-lingssamtal med eleven och dennes föräldrar.Utvecklingssamtalen ska omfatta både elevenskunskapsutveckling och sociala kompetens. Samtalen börutan att föräldrarna särskilt begär det dokumenteras i skriftför att lättare kunna stämmas av.Varje elev ska få möjligheter att utveckla sin särskilda begåvning och sinasärskilda intressen. Det kräver att lärarna särskilt uppmärksammar bådeelever med speciella inlärningsproblem och elever med snabb uppfattnings-förmåga så att var och en får uppgifter som stimulerar deras utveckling bådekunskapsmässigt och personlighetsmässigt. För att lärarna ska klara dennaform av individualisering får inte undervisningsgrupperna bli för stora. Detär en viktig kvalitetsfråga.Under föregående mandatperiod medverkade till att ettmål- och kunskapsrelaterat betygssystem infördes. Ett sådant betygssystembidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ett relativt system tillattmotivera eleverna och ge även svaga elever ett gott självförtroende.Det är viktigt med betyg som komplement till utvecklingssamtalen, sombör vara den främsta kontaktformen mellan hem och skola. I ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenteradfärdighet. Stegen i betygsskalan får inte vara för glesa om betygssystemet skamedverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Ominstrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt attmäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig. Det varbl a därför som vi kristdemokrater avfärdade den tregradiga betygsskala somriksdagen antog efter en proposition från regeringen.Betygskriterierna måste dessutom vara tydliga och väl avvägda så att lärareoch elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektivebetygsnivå. Här återstår mycket att göra.Vi anser att betyg bör ges i en sexgradig skala fr o m årskurs 7 för atteleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget i årskurs9. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling iförhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen ges fr o m årskurs 5.Det är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd ska fångas upp på etttidigt stadium.De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutargrundskolan ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. Dehar också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att denavlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdömeoavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationenfinns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven vid ett senare tillfälle.ElevvårdElevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet.Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdaroch elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektiveområden. Många av dessa tjänster har dragits in pågrund av kommunernas dåliga ekonomi. Det är svårt attöverblicka vilka konsekvenser det kommer att få. Barn ochungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt somvarken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Denelevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämdabehov av engagemang från och gemenskap med de vuxnasom bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med denprofessionalitet de besitter har de också kompetens att geelever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd debehöver. Inte minst med tanke på att psykiska ochpsykosociala störningar har ökat kraftigt bland barn ochungdomar är det nödvändigt att elevvården inte utarmas utanfår erforderliga resurser. Den bör ingå i det underlag förresurstilldelning som vi kristdemokrater vill se.Tilläggsresursen för elever med behov av särskilt stöd kan dåbland annat användas för anställning av elevvårdandepersonal.Fristående skolorFristående skolor är ett viktigt komplement till den offentligaskolan.