mot · GJ02Sk50 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk- politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet InledningRegeringen har i propositionen föreslagit förändringar iförmögenhetsbeskattningen, ändrade regler för inbetalningav mervärdesskatt, höjd statlig inkomstskatt och höjdaenergiskatter.Vidare aviseras senare förslag till skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus, begränsningar av avdragsramen för repre-sentation, att ersätta miljöskatten på inrikes flyg, höjning av den allmännaegenavgiften till sjukförsäkringen samt ändrade regler för beskattning avbilförmån.Kristdemokraterna redovisar i denna motion sin syn på ovanståendeförslag. De statsfinansiella effekterna av våra förslag redovisas i motionenmed anledning av den ekonomiska vårpropositionen.FörmögenhetsbeskattningenFribeloppetRegeringen skriver i propositionen att höjningen avfribeloppet motiveras med höjda taxeringsvärden. Problemenmed de höjda taxeringsvärdena kräver dock andra merkraftfulla åtgärder. Därför avvisar Kristdemokraternaförslaget.Vi Kristdemokrater förordar bl a att fastighetsskatten på bostadsfastighetersänks till av taxeringsvärdet och att en takregel som begränsarfastighetsskatten i storstäder och skärgårdar införs. En takregel kan t exutformas så att skatten på marken slopas över visst taxeringsvärde eller attskatten på marken halveras över visst taxeringsvärde. Vidare börsambeskattningen av förmögenhet slopas.Slopad sambeskattningSambeskattning av förmögenhet är det enda kvarvarandemomentet av sambeskattning som finns i nuvarandeskattessystem. Förmögenhetsskatten är på den del avden beskattningsbara förmögenheten som överstiger 800 000kr. Den skattepliktiga förmögenheten beräknas bl agemensamt för makar som sammanbott större delen avbeskattningsåret. Med makar jämställs de som utan att varagifta bor tillsammans och har eller har haft barn eller tidigarevarit gifta med varandra. Detta innebär att samboende utanbarn inte sambeskattas.I praktiken innebär detta att två personer eller t ex ett samboende par utanbarn kan förlora om de gifter sig. Makar och samboende måste beskattas lika när det gällerförmögenhet. anser i sin rapport (RSV Rapport 1995:10) att ett slopande avsambeskattningen av familjs förmögenhet skulle "vara till stor fördel ochinnebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen". Kristdemokraternaanser att sambeskattningen av förmögenhet ska slopas.AktierDet finns fler motiv till varför aktier vidförmögenhetsbeskattningen inte ska tas upp till fulla värdet.Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latentskatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljningsom belastar aktierna. I propositionen skriver regeringen attaktier som innehas får en "förhållandevisförmånlig behandling vid inkomstbeskattningen genom attvärdestegring på aktien inte beskattas före försäljning". Dettaär en mycket märklig skrivning. Om aktien ökar i värdekommer ju även förmögenhetsskatten att öka. Skrivningensynes vidare innebära att regeringen ser det som någotnegativt att aktier innehas för då får stateninte in någon reavinstskatt . Detta är ettmycket inskränkt fiskalt och kortsiktigt tankesätt.Regeringen skriver i propositionen att ytterligare överväganden bör göras ifråga om de skattebefriade börsaktierna. Ambitionen är dock mycketklar. Regeringen vill införa förmögenhetsskatt även på aktierna på O- ochOTC-listan samt på de aktier på A-listan som var förmånsbehandlade vidutgången av . En sådan förändring skulle vara förödande för mindreoch medelstora företags möjligheter att få tillgång till riskvilligt kapital.Kristdemokraterna anser att det privata sparandet ska gynnas. Genomopinionsbildning och skatteregler ska sparande uppmuntras. Tyvärr harregeringen fortsatt den politik som undergräver det privata sparandet bl agenom begränsningar av avdragsutrymmet för pensionssparande, genom höjdavkastningsskatt på pensionssparande och genom föreslagna regler förskärpt förmögenhetsbeskattning av aktier.Regeringens politik synes vara inriktad på att öka det statskontrollerade ochinstitutionella ägandet av svenskt näringsliv. Genom att metodisktskattemässigt missgynna privat sparande och förmögenhetsuppbyggande harSocialdemokraterna minskat det riskvilliga kapital som står till förfogande förnäringslivet. Institutionerna betalar ingen förmögenhetsskatt på aktier vilketinnebär att förslaget drabbar privata sparare. De rika privatpersoner somomfattas av den s k begränsningsregeln om maximalt i total skattkommer inte heller att betala någon ökad förmögenhetsskatt.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag att skattepliktiga aktier skatas upp till fulla värdet vid förmögenhetsbeskattningen.MervärdesskattenKristdemokraterna avvisade ändringarna imervärdesskattereglerna som gällde nyaredovisningsperioder och ny tidpunkt för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt. Ändringarna innebär att mångaföretag blir tvungna att betala in mervärdesskatt till statenredan innan de fått betalt av sina kunder. Vi anser detta varaprincipiellt oacceptabelt och medför stora likviditetsproblemför många företag. Företagen fungerar genommomsredovisningssystemet som statens uppbördsmän ochskall ges rimliga förutsättningar att klara denna uppgift utanatt det ska påverka deras möjligheter att klara sin ordinarieverksamhet.Statens intressen tycks genom ändringarna gå före företagens möjligheteratt utvecklas. Faktum är att det uppstår negativa statsfinansiella effektergenom att förslaget orsakar praktiska och organisatoriska problem hosföretagen och försämrad likviditet. Detta försvårar i sin tur möjligheterna tillutveckling och expansion, vilket hämmar rekryteringsbenägenheten, särskilthos mindre och medelstora företag.Förslaget att höja omsättningsgränsen från 10 till 40 miljoner för de företagsom inte behöver redovisa momsen den ett är ett steg i rättriktning. Men det räcker inte. anser att samtliga företagska ha sin betalningstidpunkt för moms den 5:e i månad två och inte den 20:ei månad ett.Näringslivet, samhället och människor efterfrågar långsiktighet ochstabilitet i det regelverk som styr deras verksamhet och liv. Långsiktigainvesteringar, expansion och nyetableringar kräver möjligheter för företagareatt även på lång sikt kunna överblicka de regler som påverkar finansieringen.Kristdemokraterna menar att - i avvaktan på Skattebetalningsutredningenseventuella förslag om ett s k skattekonto - man inte borde ha gjort någraförändringar i reglerna för momsinbetalningar. Regeringen medgav själv ipropositionen att införandet av ett system med skattekonto kan medföraändrade förutsättningar även för redovisnings- och betalningstiden förmervärdesskatten. Att återigen förändra reglerna för företagarnafrämjar definitivt inte långsiktighet och stabilitet, vilket har stor betydelseföraktörerna på marknaden.I sammanhanget kan också hänvisas till den rekommendation gav till medlemsländerna att företag inteskall behöva betala in moms förrän de själva fått fakturan betald. Särskiltgäller detta de små och medelstora företagen med färre än 500 anställda.Kommissionen hänvisar till företagens likviditet som påverkas av långabetalningstider. Sammantaget riskerar därmed regeringens förslag att leda tillatt svenska företags konkurrenssituation påverkas negativt.Statlig skatt påförvärvsinkomsterSkattereformen 1991 innebar bl a förenklingar avskattesystemet. Bl a att inkomsttagare med inkomster underbrytpunkten, f n , endast betalar skatt() så när som på i statlig skatt. För inkomsteröver brytpunkten betalas utöver skatt även statligskatt . Grundavdraget varierar mellan 8 900 och18 och är som högst för inkomster mellan 103 000och . Det rörliga grundavdraget infördes för att gedeltidsarbetande, som ofta är kvinnor, lägre inkomstskatt.Kristdemokraterna kan acceptera förslaget i propositionen atthöja det fasta beloppet om i statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster till 200 kr.Införandet av värnskatten, höjningen av den statliga skatten med 5procentenheter, var olycklig. Värnskattens införande innebar en höjning avmarginalskatten och att effekterna av skattereformen urholkas. Kristdemo-kraterna vill återställa den statliga skatten till den tidigare nivån om 20 %.Istället vill vi slopa grundavdraget vid statlig skatt. Detta ger minskadeinkomster för staten på netto 2,5 miljarder år 1997 och 1998.Höjda energiskatterFör närvarande arbetar en på initiativtillsatt parlamentarisk utredning med skatteväxlingstanken -en skatteväxling som syftar till att höjda miljö/energiskatterskall växlas mot sänkt skatt på arbete. Energikommissionensbetänkande som också behandlar energiskatterna är just nuförmål för ytterligare beredning inför kommandeenergibeslut, arbete likaså. detta läge - som regeringen gör - ensidigt föreslå ett antalförändringar på energiskatteområdet är fel tågordning, vilketvi beklagar. Trots detta avvisar vi inte dessa förändringar isin helhet men vi anser att skatteväxlingsfilosofin måstevägas in i detta sammanhang. Utrymmet för skatteväxlingminskar annars och därmed möjligheten att åstadkomma enbättre miljö genom att utnyttja ekonomiska styrmedel.Höjning av energiskatten på bränslenoch elektrisk kraftRegeringen ser dessa höjningar som en tidigareläggning aven annars kommande automatisk uppräkning. Vi anser att detinte är rimligt med en generell höjning av bensin och omärktolja utan nödvändig kompensation för glesbygden. Deboende i glesbygd har inte tillgång till kollektiva färdmedelpå samma sätt som de som bor i storstäderna. Sammatankegångar finns också med i Kommunikationskommitténsbetänkande. De menar också att ökade skatteintäkter skall gemöjligheter till ökade miljöinsatser på transportsidan. Viföreslår därför kompensationsåtgärder för glesbygden ochriktade medel för utveckling och stöd till miljövänligaremotorfordon. kan endast acceptera enhöjning av bensinskatten om glesbygdsbefolkningentillförsäkras en rimlig kompensation.Slopad kompensation förvärmeleveranser tilltillverkningsindustrin och förväxthusuppvärmningDen föreslagna förändringen bygger på att möjligheten tillkompensation i viss grad utnyttjats på sätt som inte varavsett. Problemet är att den slopade kompensationen slårblint och också drabbar verksamhet som bygger påbiobränslebaserad produktion. Effekten blir att oljeeldningenkommer att öka vilket inte kan vara regeringens avsikt. Omsystemet har missbrukats måste det finnas alternativa sätt attstävja detta. Det viktiga nu är att inte kasta ut barnet medbadvattnet. Vid förändring på detta område måstebiobränslenas konkurrenskraft säkerställas.Höjd skatt på elektrisk kraft frånkärnkraftverk och äldrevattenkraftverkDen avreglerade elmarknaden i kombination med en relativtfri nordisk elmarknad innebär att man vid förändring avproduktionsskatterna på elektrisk kraft har fler hänsyn att taän tidigare. Effekten av ensidiga skatteökningar kan bli merav import av exempelvis fossilbränslebaseradkraftproduktion. Det ökade skatteuttaget påkärnkraftsbaserad elproduktion ligger dock i linje medsträvan att långsiktigt ge en riktigare prisbild när det gällerkraftproduktion. Det riktiga vore dock att fondera dessaökade intäkter för att ge möjlighet till nyinvesteringar iförnybar elproduktion (biobränsle och vind). Detta är juockså ett förslag som finns i Energikommissionensbetänkande. Vad gäller vattenkraftsskatten borde en höjningkompenseras med sänkta arbetskraftskostnader.Miljöskatt på inrikes flygtrafikAtt som regeringen gör räkna med minskade inkomstergenom ett slopande av miljöskatten på inrikes flygtrafik äratt skicka fel signaler. Det är nödvändigt att få enmotsvarande miljöstyrning som miljöskatten gett genomandra medel. Regeringen pekar själv på sådana möjligheter.GrönfodertorkarGrönfodertorkarnas situation är speciell p g akonkurrensförhållandena med . Därför måste somtidigare särskild hänsyn tas till denna verksamhet. Dettamåste beaktas när man i detalj utformar energibeskattningen.Skattereduktion för utgifterför byggnadsarbete påbostadshusVartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag, och enligtSCB:s prognosinstitut kommer uppdragsverksamheten attvara den stora tillväxtsektorn fram . Det handlarom olika branscher som och anläggning, data,miljö, ekonomi, försäkring, media, reklam, underhållning,turism, restaurang, frisör, skomakare, bilreparationer,städbolag och tvättinrättningar. 1993 sysselsatte tjänstesektorn avarbetskraften och stod för av produktionen.Stimulanser för att påskynda utveckling av antalettjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb.Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme förtjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.Arbete beskattas generellt hårdare än kapital. allmänt varit högre beskattade än industriföretagen undersenare år. En maskininvestering får till exempel skrivas av under ,medan så inte är fallet vid en "investering" i en ny medarbetare ellerkostnader för kompetenshöjning. Denna diskriminering av tjänsteproduktionmåste minska. Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom tillexempel sänkt moms eller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någonbetydande effekt, vara en alltför dyr åtgärd. Sänkningen skullebehöva vara stor för att någon märkbar förändring skulle märkas vad gällerexempelvis sysselsättning. Som ett första steg bör därför en selektiv lösningväljas. Grundläggande när viss verksamhet särskilt stimuleras är att inteosund konkurrens mellan olika branscher och företag uppstår.Ett sätt att stimulera tjänstesektorn är att subventionera tjänster som säljstill hushåll. Begränsningen skulle förslagsvis i ett första led vara olikaformerav underhåll, reparationer, renoveringar, städning, tvätt, trädgårdsarbete,privat barnomsorg och hälsovård. Trots att det finns en vit marknad förexempelvis husrenoveringar vet vi att en stor del av renoveringarna ocksåutförs svart. Enligt uppgift från betalas såmycket som av alla jobb inom målarbranschens privatpersonsmarknadsvart. Genom en statlig subvention skulle man kunna reducera kostnadernaför vissa tjänster riktade mot hushållen och därmed stimulera till ökadsysselsättning och minskad svarthandel.Den skattereduktion som gällde för reparationer av bostadshus, så kallatROT-avdrag, innebar att den arbetskostnad som kunde styrkas medgav en 30-procentig skattereduktion. ROT-avdraget gav staten en nettointäktpå 3,1 miljarder, och 19 000 nya arbetstillfällen beräknas ha skapats. För1993 var motsvarande siffror 1,5 miljarder och 8 000 nya jobb.Kristdemokraterna anser att regeringens aviserade förslag till ROT-program bör vidgas till att omfatta ovanstående tjänster riktade till hushållenoch att skattereduktionen bör vara avsevärt större.Begränsning avavdragsramen förrepresentationRegeringen aviserar förslag om att avdragsramen förmåltidsutgifter i samband med representation skall halverastill . godtar dennaförändring.Av förenklingsskäl anser regeringen att även vin och spritskall ingå i avdragsramen. Regeringens motivering tycks mycket tunn ijämförelse med ambitionerna på det alkoholpolitiska området att minskakonsumtionen av alkohol i fram . Detta mål harav regering och riksdag ansetts så centralt och så viktigt att man ställt sigbakom den handlingsplan som ett antal berörda myndigheter utarbetat.Kristdemokraterna har den uppfattningen att staten inte bör subventioneraalkoholkonsumtion. Frånvaron av alkohol i arbetet bör istället vara ett särskiltviktigt delmål inom alkoholbekämpningen. Reglerna om att inte inberäknaalkohol i avdragen för representation har lång tradition i och börvärnas. Både arbetsgivare och restaurangbranschen är vana vid nuvaranderutiner. Förenklingsskälen väger även i detta perspektiv lätt.Var tredje sjuksäng upptas av människor med alkohol- ochtobaksskador. Sjukvårdens resurser minskar och kvaliteten på vården hotas.Sjukvården behöver inte ökad belastning och mer kostnader utan tvärtomökade finansiella resurser. Målet att minska alkoholkonsumtionen måste ståfast, med hänsyn både till enskilda människors välbefinnande ochfinansiering av den övriga icke alkoholrelaterade sjukvården.Den allmänna egenavgiftentill sjukförsäkringenRegeringen aviserar förslag om höjning av den allmännaegenavgiften till sjukförsäkringen 1997och 1998. Regeringens aviseradeförslag innebär att sjukförsäkringsavgiften 1998 skulle uppgåtill 1998. I förslaget ingår en sänkning avsjukförsäkringsavgiften som balanseras med en höjning avav den allmänna löneavgiften. Den senare avgiften utgör enren inkomstkälla för staten eftersom den inte har någonkoppling till det samlade försäkringssystemet. Detta innebäratt den ökade egenaviften är att jämställa med enmarginalskattehöjning.Förslaget att höja egenavgifterna till en redanfinansierad sjukförsäkring innebär en indragning av hushållens köpkraft medi storleksordningen 9,6 miljarder . Dessa egenavgifter drabbarfrämst låginkomsttagare eftersom de har sämre ekonomiska marginaler ochlägre avdragseffekt vid inkomstbeskattningen. Höjningen av egenavgifternainnebär att kommunernas skatteinkomster kommer att minska med ca 6miljarder, eftersom egenavgifterna är avdragsgilla mot kommunalskatten. Detriskerar framförallt att drabba vård och omsorg i kommuner och landsting.Kristdemokraterna avvisar därför 1 procentenhets höjning av egenavgiftentill sjukförsäkringen. Detta innebär att hushållens köpkraft förbättras med ca4,8 miljarder och framförallt att låginkomsttagarna får bättre ekonomiskamarginaler och att kommunerna får ca 3 miljarder i ökade skatteinkomster.BilförmånFrågan om tjänstebilar och beskattning av denna förmån harvarit aktuell . uttalade sig i december 1993för en översyn av bilförmånsreglerna i syfte att åstadkommaett bättre samband mellan förmånsvärde och den privatakörsträckans längd. Den nuvarande regeringen har haftuppenbara svårigheter att efterkomma denna begäran.Kristdemokraterna har tidigare motionerat i ärendet och hemställt attbilförmånsbeskattningen måste bli mer miljöanpassad. ochvintern har det förekommit ett flertal debatter i kammaren där regeringensinitiativ i frågan blivit efterlyst.Regeringen aviserar nu att ett förslag ska komma inom några veckor.Kristdemokraterna vill understryka vikten av att förändringar kommer tillstånd som kan skapa förutsättningar för att privat användning av tjänstebilarbelastas med en relevant kostnad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att höja fribeloppet iförmögenhetsbeskattningen,2. att begär att regeringen möjligt lägger framförslag om slopad sambeskattning av förmögenhet,3. att avslår regeringens förslag att skattepliktiga aktiertas upp till fulla värdet vid förmögenhetsbeskattningen,4. att beslutar om en återgång till förutvarande regler förredovisning av mervärdesskatt,5. att beslutar om ett borttagande av den s. k. värnskattenoch om ett borttagande av grundavdraget vid den statligainkomstskatten med ikraftträdande ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompensation till glesbygdsboende för den höjdaenergiskatten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att använda en del av intäkterna frånenergiskatten till miljöåtgärder inom transportsektorn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man, vid utformandet av den slopadekompensationen för värmeleveranser, säkerställer att biobränslenaskonkurrenskraft gentemot oljeanvändning behålls,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fond för förnybar elproduktion,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxling vad avser vattenkraftsskatten,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt miljöstyrning vad gäller inrikes flygtrafik,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av energiskatterna avseendegrönfodertorkarnas situation,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat ROT-program för tjänster riktade tillhushållen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vin och sprit ej skall ingå i avdragsramen förrepresentation,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allmänna egenavgifter till sjukförsäkringen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilförmåner.