mot · GK02K527 · 1996-10-07 00:00:00 — Möjlighet till kommunalanyvalUnder det har flera nya partier dykt upp påspelplanen i rikspolitiken; kd, mp och nyd. I kommunerna ärförutom de nya rikspartierna allt fler rent kommunala partierrepresenterade. bildas de på grund av att detfinns en folklig opinion för en kommundelning, mot nyavägar, flygplatser etc, eller mot nedläggning av offentligverksamhet. Sådana partier skall givetvis respekteras påsamma sätt som alla andra. Däremot finns exempel på att degenom sin enfrågekaraktär ibland bidragit till instabilitet iden kommunala politiken. Det finns också exempel på attföreträdare för sådana partier, och ibland också för"etablerade" partier, i stort antal lämnat fullmäktige eller byttparti under mandatperioden.Ibland vore det därför bäst om kommunen i sådana situationer kangenomföra ett kommunalt nyval. Regeringen bör således återkomma medförslag till sådan ändring i kommunallagen att kommunala nyval blir möjliga.Delning av kommunerAntalet förtroendevalda minskade drastiskt genomkommunsammanslagningarna. Färre politiker fick fatta fleroch mer omfattande beslut. Avståndet mellan politiker ochmedborgare ökade. För att vända denna utveckling krävs flerförtroendevalda i . Förtroendeuppdragen bör bli fler,de bör spridas bland fler, och nya människor bör regelbundetfå möjlighet att ta på sig ett politiskt uppdrag. Det behövsframför allt fler fritidspolitiker som bättre kan representerakommuninvånarna, med bland annat fler ungdomar ochinvandrare.Detta kan bäst åstadkommas om antalet kommuner ökar kraftigt. Fler småkommuner ökar medborgarnas närhet till beslutsfattarna. Att dela vissa storakommuner skulle öka demokratin. Regeringen bör därför inta en positivhållning till kommundelningar som begärts av kommuninvånarna själva, ochsom princip bör regeringen tillåta och uppmuntra sådana delningar.Regeringen bör ta initiativet till en översyn av reglerna omkommundelningar.Skilda valdagarSkilda valdagar för kommun- och riksdagsval ökar utrymmetför debatt och insyn i de lokala och regionala frågorna.Riksdagsvalen har en tendens att kasta en ordentlig skuggaöver kommunal- och landstingsvalen. Många väljare bryr siginte om att engagera sig i kommunalpolitiken utan röstar påsamma parti i landstings- och kommunalval utan närmareeftertanke. Därför bör landstingsval och kommunalval skiljasfrån riksdagsvalen.Riksmedierna förmedlar sällan någon sammanhängande bild av landetskommunala frågor. Vid ett särskilt valår för kommun/landstingsval skullekommunalpolitiken möjligen få ökat utrymme men de stora kommunerna istorstäderna skulle med stor sannolikhet ändå dra till sig stor uppmärksamhetpå landsortens och mindre kommuners bekostnad. Dessutom finns fortfaranderisken att kommun- och landstingsvalrörelserna behåller karaktären avriksvalrörelser. Därför bör även de kommunala och landstingskommunalavalen ske på olika valdagar i olika delar av landet. För att ytterligare minskarikspolitikens styrning av utfallet i de kommande valen skulle under vart ochett av de tre mellanliggande åren, mellan riksdagsvalen, kommunala ochregionala val hållas i en tredjedel av landets kommuner.Uppstramning av denkommunala revisionenDe många kommunala skandalerna har minskat tilltron tilldet kommunala styret. Vem är det egentligen somkontrollerar och reviderar kommunalpolitikernas arbete. Denfrågan är det med stor sannolikhet fler och fler svenskar somställer sig. Det är en uppenbar risk att politikerföraktet ökaroch demokratins grundvalar hamnar då i uppenbar gungning.Risken ökar också för att det medborgerliga engagemangetför samhällsfrågor minskar och valdeltagandet sjunker. Vihar redan sett ett EU-parlamentsval med rekordlågtvaldeltagande. Den utvecklingen kan lätt fortsätta i nationellaval främst i kommunval och landstingsval om tilltron tillpolitikerna minskar.Systemet med förtroendevalda revisorer i verksamhet finns iSverige och , medan bl.a. har sakkunnigarevisorer. Bakgrunden till den ordning som råder i är attförtroendevalda granskas av sina egna. Några formella regler om revisorernaskompetens finns inte. Dock förutsätts de ha tillgång till professionellrevisorskompetens i utövandet av sin revisionsfunktion, vilket innebär attkommunen eller engagerar fristående, professionella revisorersom biträder de förtroendevalda revisorerna.Vid kommunallagsrevisionen infördes på KU:s initiativ i 9 kap. 7 §kommunallagen en bestämmelse att revisionen skall ske enligt godrevisionssed. fastslog 1993 (SOU 1993:69), medhänvisning till artikel 2 i EG/EU:s revisionsdirektiv, att lagstadgad revisionav bolags och vissa andra företags årsbokslut m.m. endast får utföras avgodkända personer, vilket betyder att lekmannarevisorerna i kommuner ochlandsting inte skulle få revidera de kommunala företagen.Det är önskvärt att vi i behåller systemet med förtroendevaldarevisorer i verksamhet, revisorer som är folkvalda och somdessutom har en bra kontakt med ledamöterna i kommunfullmäktige. Det ärdock oerhört viktigt att de har tillgång till sakkunnig personal i denkommunala administrationen.Högre krav måste också ställas på de kommunala revisorerna för att säkrarevisionen av politikernas arbete och därmed demokratins fundament. Detmåste ställas krav som garanterar att det finns hög kompetens och krav påauktorisation i lekmannastyrelserna i den kommunala revisionen.Ingen "kommunarrest" föräldre eller invandrareAlla människor i har rätt till att bo var de vill. Dethör till de grundläggande rättigheterna. Det är heltoacceptabelt att exempelvis invandrare placeras ut att bo i enviss bostadsort utan hänsyn till egna önskemål, eller attgamla människor med behov av specialboende inte får flyttatill en plats där de vill bo.En äldre person måste ha rätt att flytta till en annan kommun, även om denligger långt bort, för att till exempel kunna bo närmare sina barn. Denkommunala bosättningsprincipen måste även gälla äldre. I 2 kap 8 §regeringsformen står: "Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddadmot frihetsberövande. Han är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflyttasiginom riket och att lämna detta." Man frågar sig vad denna rörelsefrihet ärvärd om medborgarna inte har rätt att bosätta sig var de vill.Kommunförbundet har tidigare antagit en rekommendation att personerskall få flytta vart de vill och då beredas plats inom äldreomsorgen vid ensådan flytt. Men efterlevnaden av rekommendationen har varit bristfällig. Detmåste bli en laglig rättighet att bo där man vill. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i kommunallagenför att möjliggöra kommunala nyval,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delning av kommuner,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikommunallagen att den ställer högre krav på sakkunnighet i den kommunalarevisionen,4. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen att alla sombor i har rätt att bosätta sig i vilken kommun de önskar.