mot · GK02T33 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter InledningI denna motion redogör vi för liberalernasinfrastrukturpolitik med anledning av regeringensproposition "Infrastrukturinriktning för framtida transporter".Vi accepterar huvuddragen i propositionen. Dengrundläggande förändring som vi har fört fram inomtrafikpolitiken i tidigare motioner är avreglering. Somliberaler är vi motståndare till alla former avmonopolbildning vare sig de är offentliga eller privata. Vi ärövertygade om att både den enskilde och miljön vinner påom det ges möjlighet till mer konkurrens inom allatransportslag. Individen genom lägre priser och bättre serviceoch miljön genom att miljövänliga transporter blir billigaregenom konkurrens. Här har funnits en skillnadmellan liberal och socialdemokratisk trafikpolitik. I de nuaktuella frågorna är skillnaderna mindre.Liberal trafikpolitikVi liberaler vill skapa ett samhälle där människor, idéer ochvaror kan resa, förmedlas och transporteras snabbt ocheffektivt. Kommunikationer är samhällskroppensblodomlopp och nervsystem. Väl utbyggda kommunikationerinom är nödvändigt för näringsliv och sysselsättningi alla delar av landet. Resor till och från arbetet,serviceställen och fritidsaktiviteter är viktiga för ettfungerande vardagsliv. Goda kommunikationer med utlandetär en förutsättning för våra ökande internationella kontakter.Det finns därför goda skäl att se trafikpolitiken också som regionalpolitik.Fungerande och utbyggda kommunikationer oavsett transportslag kan ha storbetydelse för en bygds utveckling och överlevnad i kombination med dentraditionella regionalpolitiken. I detta sammanhang är det också värt att pekapå telekommunikationernas och informationsteknologins betydelse förutvecklingen. Som konkreta exempel på en bygds ökade möjligheter medutvecklade kommunikationer kan t ex flygplatsen i eller SvenskAdressändrings etablering i tas.Principerna i trafikpolitiska beslut stod bl a Folkpartietliberalerna bakom. Vi förutsåg i en reservation redan då att de åtgärder för attförverkliga beslutet som föreslogs av den dåvarande regeringen inte skullekomma att leda till målet. Det har dessvärre visat sig vara sant.Staten har ett övergripande ansvar för kommunikationernas goda funktion.Insatser i kommunikationssystemen är i princip av två slag. Dels åtgärder föratt undanröja flaskhalsproblem, dels offensiva insatser för att stimulera enönskvärd utveckling. Trafikens miljöpåverkan varierar starkt. Rätt utformadeekonomiska styrmedel kan leda till lägre total miljöbelastning. Denfria konkurrensen garanterar lägsta kostnad för trafikanten på efterfrågadkvalitet. Monopol bromsar utvecklingen och bör undanröjas exempelvis itrafiken på järnvägarna. Statens övergripande ansvar innebär inte att statenhar något försteg som trafikutövare. Tvärt om är det angeläget att rollernasom ansvarig myndighet och operatör klart skiljs åt. Säkerhetsarbetet måstebli effektivare.Sjöfarten berörs mycket lite i propositionen. Vi får för den skull ej glömmabort att sjöfarten ingår i en modern infrastrukturplanering.PropositionenDet är (Kom-Kom)delbetänkande "Ny kurs i trafikpolitiken" (SOU 1996:26)som ligger till grund för propositionen. Folkpartietliberalerna ställde upp bakom majoritetsskrivningen ibetänkandet och vi kan nu konstatera att regeringen påflertalet punkter valt att följa Kom-Koms betänkande. Dettainnebär att vi i ställer upp bakom det mesta ipropositionen.Den proposition som ligger på bord är att betrakta som enförsta del av Kom-Koms arbete och den tar upp den övergripandeinriktningen för infrastrukturpolitiken. skall kommitténpresentera sitt slutbetänkande. Regeringen planerar sedan att presentera enproposition om hela trafikpolitiken . får dåanledning att återkomma till hur vi vill utforma trafikpolitiken mer i detalj. Idenna motion diskuterar vi ram, inriktning och de projekt som regeringen valtatt lyfta fram i propositionen.PlaneringsramenRegeringen föreslår att skall användasför investeringar och underhåll under de närmaste tio åren.Det är på samma nivå som i Kom-Koms betänkande. Nivånär en neddragning med 30 miljarder jämfört med gällandeplan.Folkpartiet accepterar en planeringsram på . I detstatsfinansiella läge som kan förutses är det emellertidinte givet att det är möjligt att genomföra hela programmet på exakt denangivna tiden, . Om det angivna programmet kan genomföras på tio, tiooch ett halvt eller ter sig mindre viktigt än att inriktningen slåsfast. Ivår ekonomisk-politiska motion förordade vi en något långsammaretakt i investeringsprogrammet för att frigöra medel till andra angelägnaändamål.I propositionen föreslår regeringen, till skillnad från Kom-Kom, attinvesteringsmedlen skall fördelas på väg och på järnväg(Kom-Kom väg och järnväg). Vi stödjer regeringens förslag tillfördelning. Järnvägssatsningarna är ändå av den storleken att en långsiktigutveckling av detta miljövänliga transportslag tryggas. Det är också så att detmåste till satsningar på vägnätet. Vägnätet är i många delar av landet ofta detenda transportslaget, inte minst i våra glesbygder, och därför måste medelavsättas till nyinvesteringar men också underhåll av vägar. FörbättradebeslutsunderlagI propositionen skriver regeringen att den långsiktigaplaneringen av infrastrukturåtgärder bör förbättras. Dettaskall ske genom fortlöpande granskning och utveckling.Riksrevisionsverket skall ges i uppdrag att granska hur desamhällsekonomiska kalkylmetoderna tillämpas. Geranalyserna väsentliga revideringar jämfört med dagensunderlagsmaterial avser regeringen att återkomma tillriksdagen i berörda delar.Att dessa åtgärder vidtas är bra och något som stödjer. Det äremellertid viktigt att påpeka att dessa goda intentioner fullföljs. Det talasoftaom uppföljning och utvärderingar inom många sektorer inom den statligasektorn. Att så sker är tveksamt. Ett exempel på detta är prissättningen avtrafikens externa kostnader. Regeringen bör informera om hurarbetet med utvärderingar och uppföljning fortlöper.Transportkvaliteten påjärnvägar och vägarRegeringen uttalar i propositionen en vilja att kvaliteten påbefintliga vägar och järnvägar skall förbättras. Detta skallske genom att tidigare eftersatt underhåll åtgärdas.Det eftersatta underhållet har länge varit ett stort problem både påjärnvägar och vägar. Störst har problemen med avstängningen av vägar undertjällossningen varit. Här är det främst skogsindustrin som drabbats medstörningar i råvarutillförseln som följd. Problemen finns i hela Norrlandsinland samt i och . Speciellt stora har problemen varit iVästernorrlands och , mycket beroende på att det finns färrevägar med riksvägsstandard i dessa län än på andra håll. Det är därförangeläget att satsningarna på att förbättra dessa vägar kan genomföras såsnart som möjligt.På godstågssidan är vi positiva till att regeringen föreslår åtgärder för högrekapacitet och bärighet. Med rättvisa konkurrensvillkor har järnvägen godamöjligheter att utvecklas för både gods- och persontrafik. EU ger nu nyamöjligheter till att förbilliga och effektivisera järnvägsdriften som hittillskaraktäriserats av mycket nationellt tänkande. Administrativa reformer,enklare gränspassager och teknisk standardisering skulle ge järnvägen nykonkurrenskraft. Den tekniska utvecklingen ger möjligheter till ett europeisktnät av höghastighetståg som kan köra /h. Här gäller det för oss iSverige att skaffa oss en långsiktig strategi för att möta denna utveckling.Den regionala fördelningenav infrastrukturåtgärderI gles- och landsbygdsområdena är det viktigt att bådetillgängligheten till infrastruktur ökar och att restiderna tillandra delar av landet minskar. Då kollektivtrafiken har sämreförutsättningar i glesbygden på grund av litetresandeunderlag är det ett faktum att de effektivasteåtgärderna för att öka resmöjligheterna i glesbygden liggerinom vägtrafikens områden. Det är viktigt att glesbygden kanfå en rimlig andel av anslagen till vägbyggnad ochvägunderhåll.Inom flygsektorn har den numera goda tillgången på flygplatser i Norrlandsinland haft stor betydelse för bygderna. Många orter i inlandet, med undantagav , har tillgång till goda flygförbindelser med övriga Sverige.Inlandsflygplatserna måste få en rimlig möjlighet att överleva också iframtiden.Regeringens förslag om en länsbaserad regional infrastrukturplanering ochen samlad regional planeringsram är bra och något som vi i Folkpartietönskat tidigare.Miljöanpassning avtransportinfrastrukturenRegeringen ägnar ett stort utrymme i propositionen åt att talaom hur transportsystemet skall miljöanpassas. Detta ärförvisso en bra inriktning från regeringens sida men vitvivlar på att den kommer att realiseras då mycket avregeringens miljöpolitik bara har utmynnat i tommaord.All trafik påverkar miljön. Under många decennier har det i olika ordalagtalats om att trafiken skall bära sina samhällsekonomiska kostnader, dvsbetala sina miljökostnader, olyckskostnader och trängselkostnader. Dennagrundprincip har formulerats på olika sätt i 1963, 1978 och trafik-politiska beslut, men har i praktiken inte genomförts. Särskilt vägtrafiken harstora negativa konsekvenser för naturen. Utsläpp av bl a kväveoxider bidrarstarkt till försurning och övergödning. Koldioxidutsläpp bidrar till växthus-effekten.Många åtgärder har redan vidtagits för att minska utsläppens skadligaeffekter på miljön. Att alltfler fordon drivs med miljövänligare drivmedelsamt har katalysatorer är positivt, men det räcker inte. Nya steg bör tas helatiden och ny teknik bör prövas t ex nya typer av katalysatorer.Det internationella trafik- och miljösamarbetet måste fördjupas ochutvecklas. Regeringen bör aktivt inom EU driva på och medverka till enminskning av miljökonsekvenserna av bilanvändningen. Regeringen böraktivt medverka till skärpt gemensam lagstiftning med inriktning påekonomiska styrinstrument och stimulanser för forskning och andra insatserför lägre emissioner.Folkpartiet anser att ett ökat inslag av kretsloppstänkande inom infra-strukturen är nödvändig. Miljöfarliga material skall i största möjliga månundvikas inom infrastruktursektorn. Istället bör återanvändningsbart materiali än större grad föras in i denna sektor.BullerBuller är också ett miljöproblem även om det inte bidrar tillförsurning eller växthuseffekt. Buller är ett problem somskadar människors och djurs hälsa såväl fysiskt som psykisktgenom bullerskador, sömnrubbningar m.m. Det är därförmycket angeläget att trafiksektorns bullerpåverkan kanreduceras i största möjliga grad.En god start på bullerbekämpningen gjordes med enhälligabeslut , efter förslag från den dåvarande borgerliga regeringen, ombullervärden för olika trafikslag. Det är med beklagan som vi nu konstateraratt regeringen ser ut att tumma på målen vad gäller bullret från vägtrafikenoch anser att målen endast skall vara en långsiktig ambitionsnivå samt att debeslutade värdena endast bör benämnas riktvärden. bör skapaklarhet i skrivningarna i propositionen kring buller och ge regeringen tillkänna att beslutet fortfarande gäller.TrafiksäkerhetenVi delar regeringens ambition om en nollvision för allatransportslag. Denna innebär att ingen skall dödas ellerskadas allvarligt vid olyckor. Vad regeringen inte tar upp ipropositionen som en åtgärd för att sträva mot nollvisionenär kraftfullare åtgärder mot fylleri och drogpåverkan itrafiken såväl till lands som till sjöss.Alkohol och bilkörning eller båtkörning hör inte ihop. Förutom att man kanskada sig själv, riskerar oskyldiga medtrafikanter att dödas eller skadas av enrattonykters framfart.Folkpartiet liberalerna har verkat för att gränsen förgrovtrattfylleri bör sänkas från till . En sådan sänkningbeslutades av och den trädde i kraft den 1 februari1994. Sänkningen verkar ha givit ett bra resultat då antalet rattfyllerister harminskat.Det är dock viktigt att påpeka att vi aldrig får ge upp i kampen motrattfylleriet. Genom täta poliskontroller och informationskampanjer bör vikunna få fler människor att välja att låta bilen stå efter alkoholintag.Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol ochbilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindraremellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll,nollgräns samt enhetligt straffvärde. Dessutom bör en promillegräns införasför sjötrafiken.Det är också viktigt att uppmärksamma förekomsten av farliga mediciner itrafiken. Regeringen bör till återkomma med förslag omvilka åtgärder som bör vidtas, t ex obligatorisk sjukskrivning för yrkesförarevid ordination av sådana medel.Handikappanpassning avkollektivtrafikenFolkpartiet liberalerna har gått i spetsen för enhandikappanpassning av kollektivtrafiken. Redan 1979beslutade , efter ett förslag från den dåvarandefolkpartiregeringen, att kollektivtrafiken skullehandikappanpassas. Det har inte hänt så myckettrots att det gått . Detta beror inte på att vi i Folkpartietsläppt vårt tidigare krav, utan det är istället de andrapartierna, både på vänster- och högerkanten, som sett till attriksdagens beslut inte genomförts i praktiken. Vi ställer ossdärför positiva till förslaget i propositionen om att detrafikhuvudmän som investerar i ökad tillgänglighet förfunktionshindrade skall få en stimulans under enövergångstid. Regeringen bör dock följa frågan och införriksdagen redovisa utvecklingen för funktionshindradesmöjligheter att resa med kollektivtrafiken.Vissa projektI propositionen pekar regeringen ut vissa projekt som skallprioriteras särskilt . ställer upp pådessa projekt. Vi vill ändå passa på att lämna någrakommentarer till var och en av dem.Citytunneln i MalmöCitytunneln i skall ses som en del avÖresundsbroprojektet. Det är viktigt att får braanslutningar på båda sidor av inte minst motbakgrund av att av exportgods på järnvägkommer att fraktas via till kontinenten. I detta läge ärdet viktigt för miljön att trafiken går i en tunnel undercentrala så att Malmöborna inte får en stor ström avgodstrafik genom staden.Ökad spårkapacitet i m.m.I har en stor del av trafikinvesteringarna skettinom ramen för det s.k. Dennispaketet, som förhandladesfram mellan , ochFolkpartiet. Överenskommelsen träffades av företrädare förpartierna i regionen men statens åtaganden har bekräftats avsamma partier i . I överenskommelsen ingår en s kkontrollstation. pågår förhandlingar inom ramen för denkontrollstationen. Emellertid har staten, som ju måstebetraktas som en part i överenskommelsen, inte tagit del idessa förhandlingar. Istället presenteras nuställningstaganden - uppgjorda med som intestår bakom - som i hög grad beröröverenskommelsen.Enligt i och län är det uppenbart att Dennis-överenskommelsen behöver omförhandlas i väsentliga delar. Flera avgörandefaktorer har förändrats sedan avtalet slöts. Bland annat har flera av deingående projekten väsentligt fördyrats.Folkpartiets riksdagsgrupp delar uppfattningen, som framförts av vårapartivänner i regionen, att ett inslag som måste omförhandlas är lösningen förtrafiken förbi . Starka stadsmiljöskäl talar för att - den i och försig önskvärda - utbyggnaden av spårkapaciteten skall åstadkommas utanytterligare ingrepp i den känsliga och historiskt värdefulla miljön påRiddarholmen. Det innebär att medel måste frigöras för en tunnellösning, t exden som förordats av en statlig kommitté (),nämligen att biltrafiken på dras i tunnel. Staten måste i dialogmed regionen hitta en lösning på denna fråga.Vi vill alltså understryka vikten av att kontrollstationsförhandlingen förstill ett framgångsrikt slut. Det gäller också för den fortsatta hanteringen avbiltullsfrågan. har i brev till kommunikationsministern anfört attvi inte är redo att medverka till lagstiftning i biltullsfrågan innan det stårklartatt en trovärdig Dennisöverenskommelse alltjämt existerar.I propositionen föreslår regeringen en utbyggnad av järnvägen mellanSödermalm och från två till fyra spår. Byggandet av det tredje spåretförbi skjuts på framtiden.Folkpartiet stöder i och för sig en utbyggnad till fyra järnvägsspår frånÅrsta till . Denna utbyggnad kommer att innebära att kapacitetenhöjs och sträckan med bara två spår blir kortare. Men vi vill understryka detvåra partivänner i regionen framfört, att det naturliga självfallet är attfråganom tredje spåret förbi löses i samma sammanhang. Visserligenkan förbättringar i signalsystemet antas leda till att det gårattklara trafikföringen förbi med nuvarande spårkapacitet men pånågot ger det inte en godtagbar standard.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att - efter en förhandling medföreträdare för huvudstadsregionen - återkomma till med enlösning för det tredje spåret förbi där en nedgrävning avCentralbron ingår.BotniabananBotniabanan är en planerad ny järnväg på den 20 mil långasträckan från i , via ochNordmaling till som tillsammans med den upprustadejärnvägen mellan och blir en viktig länk idet växande europeiska järnvägssystemet. Efter tidigareregeringsförslag och riksdagsbehandling ingår en förstaetapp av , det så kallade Husumspåret, iBanverkets av regeringen fastställda stomnätsplan. ILTA-planen prioriterades vissa medel för en upprustning avÅdalsbanan. Vi har inget att invända mot regeringsförslagetatt nu kalla upprustningen av för Botniabanansförsta etapp men vi vill dock påminna om att de ekonomiskavinsterna av är beroende av utbyggnaden framtill industrierna i och och banansfärdigställande i sin helhet fram till . Vi tillstyrkeralltså regeringens förslag att inleda byggandet avBotniabanan med att rusta upp mellan Sundsvalloch enligt så kallade godsalternativ till enstandard som möjliggör snabbtågs- och tyngstagodstågstrafik och att en förhandlingsman tillkallas för attförhandla om förutsättningarna för ett avtal om finansieringoch utbyggnad av hela underplaneringsperioden.Plansamarbete med NorgeVi delar regeringens bedömning om Nordlänkens betydelseför den internationella och nationella järnvägstrafiken. Det ärdärför välkommet att banan rustas upp. Regeringen bördessutom ta upp förhandlingar med om enupprustning av järnvägen på den norska sidan så att enverklig kapacitetshöjning kan ske. I dessa diskussioner börockså andra gränsöverskridande trafikfrågor tas upp såsomjärnvägen Stockholm-Karlstad-Oslo via , ochjärnvägen Östersund-Trondheim.E 6 föreslås bli utbyggd till en högre standard norr om iBohuslän. har länge krävt att E 6 genom hela skall bliutbyggd till motorväg. I propositionen står inget om standarden på vägen. Detkan vara en "slimad" motorväg men också en motortrafikled som åsyftas.Den senare vägtypen är ingen god lösning då motortrafikleder ofta är högtolycksbelastade. För att undanröja eventuella oklarheter om detta börriksdagen uttala att väg E 6 genom norra skall ha motorvägs-standard. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på trafikpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad konkurrens i trafiksektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att regeringen inför redovisar vilka resultatutvärderingar och uppföljningar inom trafiksektorn gett,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höghastighetståg,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en rimlig del av infrastrukturanslagen går tillglesbygdsområden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet för bullerbekämpning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrades möjligheter att resa med kollektivtrafiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör lägga fram förslag till om ettbyggande av tredje spåret genom där en nedgrävning avCentralbron i en tunnel ingår,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att regeringen tar upp förhandlingar med Norgesregering rörande en upprustning av järnvägar och vägar på den norska sidanav gränsen,11. att beslutar att väg E 6 skall byggas ut till motorvägsstandardgenom hela .