mot · GJ02T57 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik En nationell IT-strategiInformationstekniken förändrar människors och nationersvillkor i grunden. Avståndens betydelse minskar.Nationsgränser suddas ut och ekonomin internationaliserasytterligare. Den grundläggande förändringen ikommunikationsmönstret kommer radikalt att påverkasamhällsstrukturen.Rätt använd kan informationstekniken leda till att hela vårt land utvecklas.De svenska företagens konkurrensförmåga kan avsevärt förbättras. IT öppnarför nya och flexiblare sätt att arbeta. Utbildningsväsendet, från förskola tilluniversitet/högskola, får nya möjligheter. Kultur och fortbildning kanfrämjas. Den enskilde medborgaren kan med teknikens hjälp lättaretillgodogöra sig samhällsinformation och samhällsservice. Medborgarenstärks och demokratin utvecklas. Förutsättningen är dock att grundläggandekommunikationsmöjligheter blir tillgängliga på likvärdiga villkor för alla ihela landet och att användningen av IT stimuleras.Informationstekniken skapar således möjligheter för decentralisering,tillväxt och demokratisk utveckling. Men det är nödvändigt med politiskberedskap för att möta IT-samhället. Politikernas uppgift är att formuleramålen för utvecklingen av den nya tekniken och att skapa de förutsättningarsom behövs för att nå dit.Decentralisering och regional balansInformationstekniken intar en central roll i framväxten avnya sätt att producera varor och tjänster i det framtidasamhället. Det finns en dynamik i denna utveckling grundadpå en ny teknik som minskar betydelsen av fysiska avståndoch som därför kan bli en verklig decentraliseringskraft.Den enskildes möjligheter till studier och arbete och närhettill olika former av service blir oberoende av både tid ochrum.Utvecklingen kommer att gå från centralt styrda hierarkier tilldecentraliserade nätverk. Företag och organisationer kommer att bli alltmindre men fler och istället samarbeta i nätverk.Digitaliseringen kommer att innebära att alla regioner i landet får möjlighetatt utvecklas. Det kommer att vara fullt möjligt att utföra avancerade tjänsteräven på mindre orter. Fysiska avstånd kommer inte på samma sätt somtidigare vara ett hinder för handel och kommunikation. Nationsgränsernakommer att bli allt mer ointressanta.Demokrati och delaktighetDe digitala nätverken gör det möjligt för människor attmycket lättare få tillgång till information snabbt och utanhöga kostnader. IT kan skapa en ny allemansrätt, en digitalallemansrätt. Offentlighetsprincipen kommer att kunnaanvändas på ett helt annat sätt . Om informationengörs tillgänglig för alla ökas medborgarnas möjlighet tillinflytande.Nätverk öppnar möjligheter för att bryta gamla maktstrukturer. Politiskapartier kan vitaliseras då de politiska diskussionerna blir mer öppna förallmänheten. Medborgarna ges möjlighet att snabbt reagera på förslag ochdelta i det politiska samtalet.Internet, multimedia och , ord vars innehåll är vardagsmat förmånga. Men långt ifrån alla är bekanta med den nya tekniken och har därförheller inte insett vilka möjligheter informationstekniken, IT, inrymmer. Detfinns därför en risk att människor som inte deltar i de nyakommunikationsmönstren kommer att hamna utanför. På samma sätt sombristande kunskaper i engelska kan leda till utanförskap, kan även IT bli ettspråk för de flesta men inte för alla. Det finns risk för att det uppstår enkunskaps- och informationsklyfta mellan människor.TillväxtI framtiden kommer den enskilda människans förmåga ochinställning till IT-användning att vara en avgörandekonkurrensfaktor. Informationstekniken är ett viktigt verktygför att skapa tillväxt då den öppnar för nya och flexiblare sättatt arbeta. Nätverken blir viktigare än fasta strukturer,flexibilitet i arbetsorganisationen med lösningar utifrånenskilda behov blir möjligt. IT-utvecklingen gör att nyakontakter knyts över nätet och idéer utvecklas oberoende avavstånd och nationsgränser. IT-utvecklingen kommer att ledatill nya arbeten inom nya branscher. Informationsbearbetningkommer att bli en växande sektor i hela världen.Genom digitaliseringen kan fler människor välja att arbeta hemma. IT-pendling kommer att ställa helt nya krav på flexibilitet. Avstånd kommer attbli allt mer ointressant, och krav på livskvalitet kommer sannolikt att i högregrad styra valet av bostadsort. Avancerade tjänster kommer att vara möjligaatt utföra även om man bor långt ifrån centrum. Arbetets organisationkommer att förändras i grunden.Våga ta politiskt initiativIT-revolutionen innebär stora samhällsförändringar. Dentekniska utvecklingen går så snabbt att det är risk för attsamhällets anpassning inte hinner med. Utvecklingen får intebara rulla på och marknaden får inte ensam ange riktlinjerna.Det är nödvändigt att tekniken underordnas politiska mål ochriktlinjer för hur detta verktyg skall kunna främja tillväxt,demokrati och decentralisering.Regeringen föreslår i propositionen Åtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik nationella mål för IT-utvecklingen.Centerpartiet anser att målen måste förtydligas.Regeringens riktlinjer är mycket övergripande och kraven på hur strateginskall fullföljas är för få. anser att det är viktigt att riksdagenfattar beslut om en sammanhållen IT-strategi. Utvecklingen kan leda tilltillväxt, regional balans, decentralisering och demokratisk utveckling omriktlinjerna och ambitionerna är tydliga från det politiska systemet.Regeringen redovisar i propositionen uppfattningen att statens uppgift nuenbart är att stimulera användningen av den nya tekniken så att det främjarkreativitet, tillväxt och sysselsättning. Enligt uppfattning ärdetta inte nog. För att skapa tillväxt och sysselsättning krävs ävenlagändringar och ekonomiska insatser.Mål för en nationell IT-strategiIT-utvecklingen skall leda till- regional balans- att medborgarnas rätt till fri tillgång till information stärks- att demokratin och den enskildes möjlighet till medinflytande understöds- att bevara och utveckla det svenska språket och kulturen i en allt mergränslös värld- personlig utveckling och utbildning för medborgarna både i arbetet och påfritiden- bättre service för medborgare och företag genom effektivisering ochrationalisering inom offentlig sektor- att medborgare och företag ges lika förutsättningar i hela landet- ökade möjligheter för människor med särskilda behov- att jämställdheten mellan män och kvinnor stärks- att tillväxten ökar och att konkurrenskraft stärks- att sysselsättningen ökarPrioriterade uppgifterRegeringen prioriterar tre områden i propositionen,rättsordningen, utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning. saknar förslag om hurtillväxt och tillgänglighet skall främjas.TillgänglighetCenterpartiets uppfattning är att informationstekniken skallanvändas för att skapa utveckling i hela landet.Hela det svenska telefonisystemet beräknas vara baserat på digitala växlar1997. Utbyggnaden av AXE-systemet är bra men inte tillräckligt. För meravancerad dataöverföring krävs möjlighet till kommunikation med ISDN(). Där kan man utan tidsfördröjningskicka och ta emot en mängd information. På en och samma kabel kan ljud,text, bild och video överföras samtidigt.Sverige har en relativt väl utbyggd teknisk infrastruktur. Den är dock intetillgänglig på lika villkor i hela landet. Enligt mening är detensjälvklar politisk uppgift att tillse att den grundläggande teletjänsten har enkvalitet som möjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet (el.motsvarande). Denna möjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor,dvs anslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. Det är därvidviktigt att alla på telemarknaden verksamma aktörer solidariskt svarar förfinansieringen av detta.Riksdagen bör fatta beslut om att tjänsterna skall vara tillgängliga förmänniskor och företag i hela landet på samma sätt som man beslutade om att kostnaden för att skicka brev med posten skulle varadensamma över hela landet.Ett nationellt kunskapslyftDet är inte de traditionella råvarubaserade branscherna som iframtiden kommer att vara de mest expansiva. I ställetkommer högteknologiska och kunskapsintensiva företag ochbranscher att expandera och stå för en stor del av tillväxten.Det är även inom dessa företag och dessa branscher som denya jobben kommer att finnas. Den kunskapstillväxt sommåste till kan endast delvis lösas genom det årliga tillskottetav ungdomar till arbetsmarknaden. Om utvecklingen skallvara möjlig kommer det att krävas ett nationelltkunskapslyft. Ett kunskapslyft som måste omfatta alla ochhela landet.Här kan vi se ett av de problem som vi snabbtmåste försöka åtgärda.I en sysselsättningsstudie genomförd av pekas på att det varje årtillkommer nya arbetstillfällen med höga krav påkvalifikationer. En lika stor del arbetstillfällen med enklare arbetsinnehållförsvinner . Tillskottet till arbetskraften av personer med ny utbildningutgör . Gapet eller underskottet däremellan måstelösas med kompetensutveckling och utbildning.En första förutsättning för att stora delar av arbetskraften skall kunna blidelaktig i den förnyelse av arbetslivet som äger rum är att fler får möjlighetatt skaffa sig grundkunskaper. finns det 1,5 miljoner människor somendast har genomgått folk- eller grundskoleutbildning.Utbildningsbehoven är stora. Vi har alltför länge trott att vi i intaren ledande position när det gäller utbildningsnivåer. Så är inte längre fallet.Många av våra konkurrentländer har hunnit ikapp eller förbi när det gällerandelen yrkesverksamma med högre utbildning, såväl på högskole- somgymnasienivå. Det enda område där vi fortfarande hävdar oss är inomgrundläggande vuxenutbildning och folkbildning. Ökad internationaliseringoch ökat konkurrenstryck medför krav på större flexibilitet och möjlighetertill mer kundorienterad produktion.Flexibla organisationer är nödvändiga för att möta kundernas behov ochönskemål. I moderna arbetsorganisationer ställs mycket höga krav påmedarbetarna att kunna ta ett eget ansvar, att vara kreativa, att kunna arbeta igrupp, att vara flexibla, att från tid till annan byta grupptillhörighet, dvsarbeta i projekt- eller uppdragsorganisationer etc. För många innebär detta enbetydande omställning jämfört med tidigare och kräver detnågon form av utbildning.En grundläggande förutsättning är att vi har en hög utbildningsnivå somgör denna flexibilitet möjlig. kommer att medverka till ettnationellt kunskapslyft. Dock kommer ett nationellt kunskapslyft inte attkunna åstadkommas endast genom att inrätta fler arbetsplatser.Nästan alla arbetsplatser och nästan alla arbetsuppgifter är, mer ellermindre, påverkade av informationsteknikens genombrott. På de flestaarbetsplatser är datorn ett oundgängligt hjälpmedel och tekniken förinformationsöverföring blir allt mer avancerad men också allt vanligare.Goda datakunskaper är alltså ett måste för alla på den framtidaarbetsmarknaden. blir också informationstekniken ett viktigthjälpmedel att förmedla kunskap oavsett tid och rum. Det vill säga på de tidersom passar bäst och oberoende av var i landet utbildningen behövs.Återkommande utbildning eller livslångt lärande kommer att bli viktigabegrepp i arbetslivet. Många människor har inte den kompetens somkrävs för de arbetsuppgifter de är satta att hantera. Det existerar ett reelltkompetensunderskott. Detta underskott blir allt mer markerat och alltallvarligare med den snabba teknikutvecklingen.Vi vet att vi står inför stora utmaningar. Utbildningsnivån måste höjas,tillgängligheten till utbildning förbättras. Om vi skall undvikautbildningsklyftor måste fler få tillgång till utbildning. Detta kommer inteendast att kunna ske genom det reguljära utbildningssystemet. Allt mer avutbildningen måste kunna ske på distans med hjälp av informationstekniken.Vi måste därför initiera en nationell utbildningssatsning på IT liknande denutbildningssatsning på engelska som gjordes under 1960-talet.Folkbildningsförbunden gjorde då en omistlig insats.Folkbildningsförbunden och folkhögskolorna har gjort stora insatser för atthöja kunskapsnivån. Inte minst när det gäller utbildning av arbetslösa harbildningsförbunden betytt mycket. Bildningsförbunden har med sin bredaorganisation och kompetens förutsättningar att kunna nå ut till ett stort antal.Kombinationen av att vara starkt folkrörelsebetonad och ha en väl fungerandebildningstradition, inte minst vad gäller studiecirklar, gör att deras roll förattåstadkomma en bred folkbildningsverksamhet för att öka kunskapen ianvändande av datorer och informationsteknik kommer att vara omistlig.Regeringen borde härvidlag haft en större ambition än vad propositionen geruttryck för. Att endast föreslå att öronmärka vissa av folkbildningsrådetspengar till detta ändamål räcker inte. Här kommer att behövas större insatser.Det finns lokaler och infrastruktur exempelvis inom skola och datorteksom i högre utsträckning bör göras tillgängliga för studieförbund förexempelvis studiecirklar. Genom bättre samordning kan redan befintliginfrastruktur utnyttjas bättre. Skolans och datortekens lokaler står oftaoanvända under vissa delar av dagen och under kvällstid. Med bättresamutnyttjande kan ett effektivare resursutnyttjande uppnås och onödigainvesteringskostnader undvikas.Tillväxtbefrämjande åtgärderInformationstekniken är av största betydelse för denomvandling av ekonomi och samhällsorganisation somspelar en avgörande roll för framtidens välfärd. Tekniken gerverktyg som möjliggör såväl globalisering somdecentralisering. Kunskapsutvecklingen, vad gäller såvälbredd som spets, avgör möjligheter i framtiden.Även om hävdar sig väl i det internationella sammanhanget påvissa delar av IT-området finns det anledning att understryka vikten avförbättrade ekonomiska ramvillkor. De senaste årtiondenas devalverings- ochinflationsekonomi har negativt påverkat omvandlingstrycket i Sverigesekonomi. Företag i mogna branscher, där flertalet större företag är starktexportorienterade, har gynnats medan nya företag i tillväxtbranscher harmissgynnats. Det har bidragit till att världsmarknadsandelar inomkunskapsintensiv produktion har sjunkit och framåt trotsstora investeringar i forskning och teknisk utveckling.Stabilitet i samhällsekonomin med varaktigt låg inflation och låga räntor ärav största betydelse för nya företag och för tillväxtföretag. En inriktning avden ekonomiska politiken som framgångsrikt sanerar statsfinanserna är därfören politik som ger bättre möjligheter att hävda sig när det gällerinformationsteknik och kunskapsintensiv produktion generellt sett.Sveriges möjligheter att hävda sig på nya tillväxtområden behöverförbättras. Enkelbeskattning av aktier är en angelägen åtgärd för att skapa enmera rörlig och tillväxtbefrämjande marknad för riskkapital av stor betydelseför IT-området.Även inom skatteområdet i övrigt är det angeläget att befintligt regelsystemses över med tanke på IT. Det gäller exempelvis avskrivningsreglerna försåväl hård- som programvaror.Handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningenav ITRättsordningenCenterpartiet anser att lagstiftningen bör anpassas till de nyakommunikationsmönstren så att inte möjligheterna till enpositiv utveckling hindras. Allmänna krav på rättssäkerhet,IT-säkerhet och skydd av den enskildes integritet skalluppfyllas. Regeringen föreslår inga förändringar avlagstiftningen utan avser att återkomma med förslag tillförändringar . Det kan inte tillräckligtunderstrykas att utvecklingen går mycket snabbt och att detdärför är angeläget att regeringen påskyndarlagstiftningsarbetet.IT-utvecklingen kommer att ställa stora krav på omställningar ochförändringar inom flera områden. Arbetets organisation är ett område. Lagaroch avtal är inte i alla delar anpassade efter de nya förutsättningarna t.ex.tilldistansarbete. har av regeringen fått i uppdrag att seöver de regelförändringar som krävs. Men även arbetstidslagstiftning,försäkringsvillkor och, som tidigare nämnts, skattelagstiftningen behöver sesöver.En digital allemansrätt ger stora fördelar i öppenhet och möjlighet förmänniskor att få tillgång till information. Det är dock viktigt att understrykaatt åtgärder kan behöva vidtas för att ytterligare stärka den pesonligaintegriteten.Utbildningen för och ikunskapssamhälletSkolanVi vill inledningsvis betona att IT eller datorkunskap inte fårgöras till ett särskilt ämnesområde som man skaffar sigkunskap om. IT bör ses som ett medel och ett redskap för attsöka kunskap och därför integreras i all utbildning och allaämnesområden.Skolan har ett särskilt ansvar för att ge alla elever likvärdig utbildning.Skolan måste då särskilt beakta att alla elever ges kunskaper om ochförtrogenhet att använda IT oavsett bakgrund. Skolan lägger grunden förlivslångt lärande. är tillgången till datorer ojämnt fördelad. Skolan måstekonsekvent medverka till att inte nya utbildningsklyftor uppstår.Möjligheten för skolan att kunna ta del av den information som finns bl.a.genom öppna nätverk och främst Internet måste förstärkas. Vi anser vidare atttillgängligheten till nationella databaser, såsom Rixlex, bör ökas. Vi föreslårpå annat ställe i motionen att alla skall ha kostnadsfri tillgång till och kompetensutveckling, , prioriterarutbildningsområdet. Mer än hälften av den miljard har attförmedla kommer att användas till utbildning, kompetensutveckling ochframtagning av nya läromedel. Vi förutsätter att regeringen i sitt fortsattaarbete med att utveckla skolans IT-användning tar tillvara de viktigaerfarenheter inom detta område som finns samlade hos KK-stiftelsen.Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning ochfolkbildningVi delar regeringens ambition om att utveckla samarbetetmellan skolan, bibliotek etc och göra skolan till ettkunskapscentra "mitt i byn". Mycket kan vinnas på detta.Idag finns datortek i alla kommuner. är tillgångentill datorutrustning begränsad i flera skolor. Det finnsbetydande vinster att göra med ett mer flexibelt utnyttjandeoch samordning mellan exempelvis datortek och skola. Vidinrättande av datortek bör det därför alltid sökas lösningarsom möjliggör ökad tillgänglighet för en större grupp än desom direkt berörs av datorteken. Det bör emellertid betonasatt skolans behov av modern datautrustning inte enbart kanlösas med detta. Det kommer att behövas betydandeinvesteringar för att bygga ut fungerande infrastruktur inomskolan.Vi anser vidare att det bör vara en självklarhet att yrkesinriktadeutbildningar inom IT-området skall ingå i försöksverksamheten omkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning.Högre utbildning och forskningAnvändningen av IT-hjälpmedel inom högskolan har påmånga håll kommit långt. Mer går att göra. SUNET, , spelar en viktig roll förutvecklingen av Internet i och högskolornas tillgångtill Internet. Vi anser att användningen av SUNET börbreddas och regeringen bör aktivt sträva efter att ansluta allaskolor till SUNET.Det förtjänar dock att påpekas i detta sammanhang att tekniken i sig självinte löser vare sig några ekonomiska eller pedagogiska problem. Även vidavancerad datorstödd utbildning eller distansutbildning ställs det höga krav pålärarnas/handledarnas vuxenpedagogiska kompetens. Datorbaseradundervisning och distansutbildning kommer att kräva en delvis annorlundaundervisningsmetodik. Allt fler lärare inom högskolan kommer att helt ellerdelvis bedriva undervisning med hjälp av IT. gamla krav ompedagogisk utbildning för alla lärare inom högskolan får här en ny aktualitet.Forskning om datorbaserad undervisning bör därför i högre graduppmärksammas. Regeringen bör ta initiativ till ökad forskning ompedagogik och metodik för datorbaserad undervisning.Om man skall uppnå de önskade effekterna av en bred satsning påutbildning måste den ha en hög tillgänglighet, dvs det måste finnas tillgångtill utbildning i alla delar av landet. En sådan tillgänglighet förutsätter attstora delar av utbildningen också kan ges på distans. Med hjälp av moderninformationsteknik öppnas stora möjligheter till kunskapslyft, återkommandeutbildning och livslångt lärande. Utbildningen kan bedrivas i den takt somdeltagaren själv önskar och när det tidsmässigt passar. Distansutbildninginnebär vidare att utbildningen blir mer avståndsoberoende. Distansutbildningär ofta något som efterfrågas av mindre företag. Dessa kan inte avsätta tid förlånga kurser på orter långt från företagets verksamhet. finns det imånga mindre företag ett stort behov av utbildning ochkompetensförstärkning. Ökade möjligheter till distansutbildning möjliggörkompetensutveckling och utbildning på ett flexibelt sätt för dessa företag.Många högskolor har betydande distansutbildning. Det nyaresursfördelningssystemet för högskolan har emellertid inneburit attdistansutbildning på flera håll krympts. Detta hänger ihop med attdistansutbildning generellt sett är dyrare och att genomströmningen är lägreän för reguljär utbildning. Delvis beror det på att de som väljerdistansutbildning ofta jobbar och eller har familj. Utbildningsbakgrund ochstudievana är annorlunda inom denna grupp.Hur möjligheterna att öka distansutbildningen tekniskt skall förbättras börnoga övervägas. Endera bör högskolorna kompenseras extra fördistansutbildning eller kan staten ålägga högskolorna att en viss del avutbildningsuppdragen skall ske som distansutbildning. anser attregeringen bör återkomma med förslag till hur högskolans utbildningsutbudvad avser distansutbildning kan förbättras.Samhällets informationsförsörjningRegeringen föreslår i propositionen att tillgängligheten tilloch kvaliteten i offentliga grunddatabaser skall förbättras.Centerpartiet anser att det måste tillskapas gemensammariktlinjer för informationsförsörjningen samt att det är avstörsta vikt att tillgång till information från grunddatabasernaär gratis. Den svenska offentlighetsprincipen bör tillämpasäven i den digitala världen. Svenska myndigheter ochoffentliga förvaltningar bör använda denna möjlighet för attskapa en digital allemansrätt med fri tillgång till information.Det bör även gälla offentlig information från EU.Regeringskansliet måste också utveckla en intern sammanhålleninformationsstrategi för att göra kansliets offentliga handlingar tillgängliga.Centerpartiet anser vidare att anslutningen till databas börvara kostnadsfri. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de i motionen angivna förslagen till ennationell IT-strategi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentralisering och regional balans,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demokrati och delaktighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxt,5. att som sin mening ger regeringen till känna om vad imotionen anförts om anslutningsavgifter för ISDN-kommunikation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bildningsförbundens roll,7. att som sin mening ger regeringen till känna om vad imotionen anförts om behovet av en översyn av skatteregler försmåföretag för att främja användning av IT och företagens behov avkompetensutveckling,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samutnyttjande av datortek,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om yrkesutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SUNET,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning,13. att kostnadsfritt tillhandahåller Rixlex.