mot · GK02Jo721 · 1996-10-07 00:00:00 — har man kunnat konstatera att Vätternär mycket känslig för föroreningar. Detta har engageratmånga människor eftersom har en så stor betydelsesom dricksvattentäkt. Ett par hundra tusen människor fårredan idag sitt färskvatten från och det finns intressefrån många fler att få använda som sinfärskvattenkälla.Än så länge är dricksvatten av god kvalitet. Däremot finnsmiljöskador och tecken på rubbad balans när det gäller djur och växter. Omnågra arter slås ut kan det få allt större följdverkningar.Vättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjor och lång omsätt-ningstid. Dessa faktorer ökar möjligheten att belysa och utreda principiellasamband och följa såväl effekterna av en ökad belastning (t ex kväve) som enminskande belastning (t ex klororganiska föreningar).KväveomsättningenI (liksom i ) har kvävehalten ökat dramatisktunder den senaste . Det rör sig om enfördubbling, som fosforhalten har minskat. Oron ärstark för att ekosystemets struktur kommer att förskjutas.Via ström lämnar ifrån sig dubbelt så mycket kvävesom . utredning visar att förändringen kanbero på interna processer i . Det behövs kunskap om vilka processerdet är och hur dessa påverkas av höga halter av metaller och klororganiskaämnen. Den kunskapen saknas. Främst behövs vetskap om miljöför-oreningarnas effekter på den mikrobiella kvävecykeln.Klororganiska ämnen/dioxinPrecis som när det gäller metallförekomsten så saknas idaglöpande övervakning av tillförseln av klororganiska ämnentill . Dessa ämnen kan antas påverka ett flertalnyckelprocesser i sjön och det är djupt otillfredsställande attkvalificerad kunskap saknas.I debatten om dioxin i fisk har Vätternrödingen varit mycket omdiskuterad.Detta har grundat sig på ett alltför litet och ofullständigt material. Man vetattfisk i innehåller klororganiska föreningar som är typiska för blekeri-utsläpp, men detta är en otillräcklig kunskap. Denna situation ger upphov tillryktesspridning och oro, inte minst bland yrkesfiskare.MetallförekomstenTrots att är en ren sjö är dess bottnar förorenade avhöga metallhalter. Det går inte att med säkerhet bedöma ommetallbelastningen på tenderar att minska eller öka.Dessutom saknas nu möjligheter att bedöma om metallerutgör en delorsak till de förändringar som registrerats ikvävecykeln och i bottensamhällena i Vättern.Miljöfarligt godsEn ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporter avfarligt gods. läge i en mycket trafiktät region ochsjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slag utgören uppenbar hotbild. är ju bl a en mycket viktigvattentäkt. Därför måste effekterna av eventuella olyckormed farligt gods utreda. Det gäller transporter av gods bådepå och runt . För detta ändamål behövs ettprognosinstrument i form av en datamodell som kan beräknainblandning och spridning i vattenmassa.Kvävebelastning fråntrafikenDe kvävemätningar som löpande gjorts i har visat attframför allt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt. Detta äringet unikt för , men det kan inte härledas från dekända kvävekällorna. måste fler betydande källorfastställas, framför allt vill man undersöka trafiktätaområden.Bottnarnas ekologiBetydande koncentrationsförhöjningar av såväl metaller somklororganiska ämnen finns i bottensediment. Vilkeneffekt detta får för bottenlevande organismer, anrikning inäringskedjan, förskjutningar inom och mellan olikaorganismgrupper är dåligt undersökta.De har flera bottenorganismer gått kraftigt tillbaka, t exlaken och djupsiken. Yrkesfiskare och allmänhet har rapporterat att grundsom var bra fiskeplatser nu är överväxta och att det är ett ökat påslagav trådalger på fisknät m m. Det behövs således en bred studie av botten-systemets funktion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av stöd för och förebyggande skydd av som natur-och kulturområde och som dricksvattentäkt.