mot · GK02Ub10 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Motionen delad mellan flera utskottBakgrundSåväl utbildning som forskning vid universitet och högskolorhar vuxit mycket kraftigt . Ökningen harvarit ojämn med explosionsartad expansion . snabbanpassades volymen avuniversitetens grundutbildning till den kraftigt ökadetillströmningen. Denna ökning skedde utan ordentligaförberedelser. Nya typer av lärartjänster med hög löninrättades för att man skulle locka lärare. De tidigarekompetenskraven för akademiska lärare sänktes och antaletnyanställda på fasta tjänster växte snabbt. Kännetecknandeför en stor del av de nya lärarna var att de var unga och ännuej färdigutbildade. Många saknade forskningsmeritering ochintresse eller fallenhet för forskning.Tidigare fanns vid universiteten en mångfald av olika tjänster på olikanivåer och rörligheten på tjänsterna var med vissa undantag god. Dettasystem ersattes av ett system med ett fåtal tjänstetyper(adjunkter, lektorer och professorer) med fast anställning.För forskningens del kännetecknas av en kraftig expansionav den tillämpade forskningen. Regering och riksdag bildade nyaforskningsfonder och institut med inriktning mot tillämpningsområden somvar av speciell betydelse för samhällsutvecklingen vid den aktuella tiden.Statliga verk och myndigheter avsatte allt större resurser för forskning ochutveckling inom sina respektive intresseområden.Grundforskningen, finansierad genom och fakultets-anslag till universiteten, ökade inte alls i samma takt. Expansionsperiodeninnebar förvisso att många svenska forskningsinstitutioner utvecklades ochblev ledande inom den internationella forskningen. Tyvärr innebar den alltförhastiga utbyggnaden också att institutioner med låg forskningspotential växtefram och stabiliserades inom universitet och olika forskningsinstitut.Först blev 60-talsexpansionens negativa effekter riktigtkännbara. Så fann t.ex. en stor del av dem som tillträdde de ledigförklaradeprofessurerna att deras nya institution var fullsatt av gamla tjänsteinnehavare.Ofta fanns inte utrymme alls för några nya tjänster inom den nyainnehavarens specialområde. Och grundforskningsmedlen var redan då heltotillräckliga för att kunna finansiera nya forskningsgrupper. Den nytillträddehade en möjlighet, nämligen att ge sig ut på den tillämpade forskningensmarknad och söka anslag för att finansiera uppbyggnaden av en forskargruppkring sitt intresseområde. Detta gynnade självfallet inte utvecklingen avgrundforskning och sannolikt inte heller utvecklingen av den tillämpadeforskningen.Genom att har relativt få professorer blev effekten av dennaåderlåtning av grundforskningen relativt stor inom stora delar av svenskforskning. Den fick också direkt konsekvenser för forskarnas engagemang iundervisning inom grundutbildning och forskarutbildning. Hur deforskarstuderandes studiesituation påverkades har inte studerats närmare mendet finns all anledning att misstänka att de negativa effekterna var stora.Det var också som man fick upp ögonen för 60-tals-expansionens negativa effekter på undervisningen. Särskilda medel avsattesför "kompetenshöjande bidrag" till alla de lektorer och adjunkter som sedanlänge slutat att forska (eller aldrig börjat). (Många institutionsledningar fickden något ovana uppgiften att gå igenom lärarpersonalens vetenskapligameriter, rangordna vederbörande, vända upp och ner på rangordningen ochsedan ge de främsta tjänstledigt för forskning.) Dessa insatser satte mycketringa spår i form av höjning av lärarnas vetenskapliga kompetens.Den tillämpade forskningens ökade resurser har alltså kommit universitetentill del. Många av tillämpningsprojekten vid universitet och högskolor drivsav forskare som har ett stort engagemang i ett visst tillämpningsområde ochvars arbete har stor betydelse i samhället. Men det är också väl känt attmånga forskare väljer den tillämpade forskningen för att det är endamöjligheten att finansiera åtminstone en del av den grundforskning deegentligen är intresserade av. Genom att det varit lättare att få stora anslagförtillämpningsprojekt har också maktstrukturerna på institutionerna förskjutitsså att grundforskning har intagit en mer undanskymd plats vid sidan av demer välsituerade tillämpningsprojekten.En av anledningarna till att universiteten ackumulerat brister över mycketlånga tider är naturligtvis att universitetsledningarna har varit mycket svaga.Rektorerna har säkert varit väl så skickade men rektorsämbetet är av traditionen relativt kraftlös institution. Fakulteterna är alltför uppbundna avmellaninstitutionella hänsyn för att kunna åstadkomma några effektivarationaliseringar.Ett lovvärt försök till sanering gjordes av den förra regeringen när man gavuniversiteten större självständighet och frihet. Förändringarna skeddeemellertid alldeles för snabbt och ogenomtänkt. Man borde ha gjortuniversitetsorganisationen bättre att kunna ta till vara fördelarna meden större frihet innan man tog steget. sitter universiteten där i sin frihet,uppbundna av låsta tjänstestrukturer, inkrökta finansieringskanaler och oklaraverksamhetsuppdrag som vuxit fram som en anpassning till tidigare systemmed centralstyrning. I sin iver att släppa fåglarna fria ställde man ut burarnamen glömde att öppna dörrarna. Det är mycket ovisst om den nyvunnafriheten kommer att leda till några effektiviseringar inom en rimlig framtidom inte speciella åtgärder vidtas.1990-talets utbildnings- och forskningspolitik fokuseras på två sinsemellanstarkt beroende huvudsyften: dels att minska den öppna arbetslösheten, delsatt öka konkurrenskraften i svenskt näringsliv för att skapa flerarbetstillfällen. Samma målsättningar i stort för såväl den borgerliga som densocialdemokratiska regeringen. Inte oväntat eftersom båda har ekonomisktillväxt som ideologisk grundförutsättning. Under de två senaste regeringarnahar två stora satsningar gjorts: en ökning av antalet utbildningsplatser (och enregional spridning av dessa) samt ytterligare en mycket stor förstärkning avden tillämpade forskningen genom medlemskapet i EU och bildandet avlöntagarfondsstiftelserna.Medlemskapet i EU gav ett "tillskott" på ca till svenskforskning inom EU-projekt, vilka så gott som helt avser tillämpningsprojekt.De olika löntagarfondsstiftelserna har mycket stora resurser för anslag tillhuvudsakligen tillämpade forskningsområden. Att man under närmare trettioår haft en obalans mellan grundforskning och forskarutbildning å ena sidanoch tillämpad forskning å andra sidan gör naturligtvis de sista tvåstorsatsningarna speciellt olämpliga. Det krävs snabba motåtgärder för att inteSverige skall tappa i kompetens och kvalitet både inom grundforskning ochtillämpad forskning.Analys av förutsättningarRegeringens forskningsproposition innehåller ingen djupareanalys av forskning och högre utbildning i medavseende på tillgängliga resurser, tyngdpunkter,utvecklingstendenser etc, vilket skulle ha varit den naturligautgångspunkten för propositionen. I stället tar man sinutgångspunkt i två viktiga samhällsfrågor: arbetslösheten ochnäringslivets behov av kompetent personal. Resultatet blir attförslaget koncentreras på en kraftfull satsning på ökat antalstudieplatser vid universitet och högskolor och en raddirektiv till högskolor och universitet som syftar till att ökaderas samverkan med näringslivet och i viss mån övrigadelar av samhället. Fler skall utbildas och forskningen"nyttiggöras". Grovt sett går regeringens förslag i rättriktning med tanke på det ekonomiska läget och den högaarbetslösheten. Avsaknaden av en mer genomtänktutbildnings- och forskningspolitik gör emellertid att deföreslagna åtgärdernas effekter för utbildning och forskningibland kan slå mycket olyckligt.Det är bland annat fyra faktorer som borde hauppmärksammats:1. har relativt få högt kvalificerade forskare.2. Det råder brist på kvalificerad personal vid högskolor ochuniversitet.3. I råder en kraftig obalans mellan å ena sidangrundforskning och forskarutbildning och å andra sidantillämpad forskning.4. Nya kategorier studerande i kombination med kraftigökning av antalet studerande ställer helt nya krav pågrundutbildningen och forskarutbildning.Mål och allmänna riktlinjerI propositionen (3.4) anger regeringen mål och riktlinjer förforskningspolitiken. delar i stort regeringensdeklarerade uppfattning men noterar att det redan i deallmänna skrivningarna framskymtar en viss överbetoning avnyttoaspekten. Man skiljer inte på grundforskning ochtillämpad forskning och formulerar allmänna krav påforskningens samhällsnytta som är direkt olämpliga om deskulle gälla styrning av grundforskning.Inriktningen av tillämpad forskning mot stöd till svensk industri är delvisen påtvingad följd av medlemskapet i EU, vars konkurrensregler läggerhinder i vägen för direkt företagsstöd från stat och kommuner men möjliggördet indirekta stödet via forskning och produktutveckling. Övrigamedlemsländer har redan utvecklat det indirekta forskningsstödet till framförallt sina stora industriföretag. val av väg är därmed redan utstakad.Svensk tillämpad forskning skall enligt regeringens förslag i störreutsträckning samarbeta med näringslivet. Många uttalanden visar att mantänker sig en utbyggnad av just den målinriktade, tillämpade forskningenäven inom universitet och högskolor och att den skall ligga mycket närasjälva arbetet med produktutveckling.En aspekt som regeringen tappat bort och som är speciellt viktig för ett litetland är möjligheterna att tillgodogöra sig de landvinningar som görs inom deninternationella forskningen. Dessa sker som regel först inom den friagrundforskningen medan tillämpningen följer med en avsevärdtidsförskjutning. I detta sammanhang är just tillgången på internationelltframstående, fri grundforskning inom en av grundförutsättningarnaför en med omvärlden synkroniserad innovationstakt i svenska företag. Ensvensk grundforskning av internationell klass är den port genom vilken deninternationella spjutspetsforskningen kan föras in i landet.Forskningsråden med sina blygsamma resurser är grundforskningensegentliga finansieringskälla vid sidan om fakultetsanslagen. I sin iver att ökasamverkan mellan forskning och näringsliv gör regeringen det misstaget också börjar dirigera grundforskningmedlen. Forskningsråden fåranvisningar om vilken typ av forskning de skall prioritera. Under rubrikendikterar regeringen också att"forskningsråden bör i sina instruktioner åläggas att även uppmärksammasamhällsrelevansen samt att stödja forskning som är strategisk för såvälforskningens utveckling som samhällets behov i vid mening". Krav påstyrning av grundforskning återkommer ofta i propositionen. Betydelsen avatt "råden uppmärksammar samhällsrelevansen av den forskning de stöder"poängteras. I med så stora satsningar på näringslivsinriktad forskningborde uppmaningen vara den motsatta. "Det åligger råden att bevakaatt rådsmedlen skall stöda grundforskning och att kriteriet för anslaguteslutande skall vara vetenskaplig kvalitet" är en betydligt klokarerekommendation.Högskolans samverkan meddet omgivande samhälletRegeringen betonar vikten av att information om vetenskapoch forskning når allmänheten. Detta är bra inte minst förden forskningsetiska debatt som behövs i samhället.Samverkansformerna med näringslivet och samhälletbehöver utvecklas. I propositionen ges flera goda förslag tillsådan samordning, storskaliga såväl som småskaliga. Vissaproblem med samverkan mellan högskolorna och företag ärinte tillräckligt utredda. Risken att en högskoleinstitutionsom utvecklar en konsultverksamhet inom sitt specialområdehamnar i konflikt med gällande konkurrenslagstiftning ärstor. Tydliga rekommendationer för hur sådan verksamhetskall utformas bör utarbetas av Högskoleverket.Vad gäller den forskningsetiska debatten så bör vissa områden föras ut tillallmänheten. Utvecklingen går snabbt och människors etiska ställnings-taganden i de fundamentala frågor som vissa av forskningsverksamheternaväcker måste möjliggöras genom aktiva insatser från ansvariga myndigheter.Genteknikforskning är ett sådant område. föreslår att särskildamedel anvisas till NFR eller FRN med uppdraget att informera allmänhetenallsidigt och neutralt om genteknikens nuvarande status samt väntademöjligheter och risker i framtiden.JämställdhetFrågan om jämställdhet mellan kvinnor och mänuppmärksammas särskilt i propositionen. Detta är bra.Förslaget om stöd till genusforskningen kan vi ställa ossbakom. Regeringens gamla övertro på metoden att inrättasärskilda tjänster för kvinnor eller att ge kvinnor förtur vidinrättande av nya forskartjänster återspeglas också i dennaproposition. Detta gagnar knappast jämställdheten. Risken äristället stor att dessa särbehandlade kvinnotjänster kommeratt betraktas som tjänster av lägre värde. I propositionenbelyses inte nackdelarna med förslagen (och egentligen inteheller fördelarna). Det krävs betydligt mer insiktsfulla dragför att lösa problem med social orättvisa.Miljöpartiet utgår från att en viktig orsak till att relativt få kvinnordoktorerar och relativt få kvinnor innehar högre tjänster vid universitet ochhögskolor ligger i att kvinnor och män inte har likvärdiga förutsättningar vidhögre universitetsstudier och i den fortsatta forskarkarriären. Vi vill därförsätta in resurserna på att rätta till förutsättningarna så att de blirlikvärdiga förmän och kvinnor.Ytligt sett kan förutsättningarna för kvinnor och män i forskarutbildningoch forskarkarriären synas likvärdiga. Samma antagningsregler, sammastudiefinansiering, samma undervisning gäller för kvinnor som för män. Ennärmare granskning av förutsättningarna för män och kvinnor i högreutbildning visar emellertid tydliga skillnader.Redan det faktum att lärarna och handledarna i forskarutbildningen är män() kan förklara en del av svårigheterna för kvinnor. Det finnsockså tendenser till skillnader i val av avhandlingsämne mellan manliga ochkvinnliga studenter. Män ansluter sig lättare till institutionernas redanetablerade forskningsprojekt medan kvinnor i större utsträckning väljerämnen som inte finns representerade i den pågående forskningen vidinstitutionerna. Att utföra sitt avhandlingsarbete i en redan etableradforskargrupp är som regel lättare än att utföra hela arbetet på egen hand, ävenom viss hjälp i form av handledning finns att tillgå. Dessa skillnader slårigenom redan vid de små forskningsuppgifter som utförs i grundutbildningensslut och som ligger till grund för antagningen till forskarutbildningen. Härligger en del av förklaringen till att färre kvinnor antas tillforskarutbildningen och att kvinnor använder och oftare avbryter enpåbörjad forskarutbildning.I kommittéerna som sköter antagningen till forskarutbildningen sitterinstitutionernas handledare. Det ligger nära till hands att tro att destuderandesom redan arbetar inom handledarens forskningsprojekt ibland favoriseras påsina medsökandes bekostnad. Det missgynnar förmodligen kvinnligastuderande som grupp.De år man genomgår forskarutbildning sammanfaller med den tid i livet närman vanligtvis skaffar barn. Självfallet innebär detta andra förutsättningar förkvinnor än för män att genomföra en forskarutbildning på förväntade . Många familjer där kvinnan går i forskarutbildning väntar med detförsta barnet tills kvinnan tagit sin doktorsexamen. Barnafödande innebär dåen fördröjning av kvinnans fortsatta karriär, att genom egen forskning meri-tera sig för forskarassistenttjänst. Genom att konkurrensen om forskar-assistenttjänster är hård och meriter ofta endast räknas för de fem första årenefter doktorsexamen så är många kvinnor näst intill utan möjlighet att gåvidare mot ett arbete som självständig forskare vid ett svenskt universitet. (Om kvinnan vill ha familj och barn . )Redan dessa tydliga skillnader i förutsättningar för män och kvinnor iforskarutbildningen pekar på några lämpliga åtgärder för att förbättra situatio-nen. Ändra handledningssituationen såväl på C- och D-nivån som iforskarutbildningen så att kvinnliga studerande inte drabbas av konkurrens-hinder redan i ingången till sina forskarstudier. Fullfölj omvandlingen avutbildningsbidrag till doktorandtjänster och öka dessutom antaletdoktorandtjänster. En doktorandtjänst ger den sociala trygghet som framförallt kvinnliga studerande behöver . föreslårkraftigt utökade anslag för doktorandtjänster och medel vid forskningsrådenför yngre forskare.Vi föreslår vidare att meriteringskraven vid tjänstetillsättning ändras så atten fördröjning genom barnafödande inte lägger onödiga hinder i vägen vidkonkurrens om tjänster i den fortsatta forskarkarriären. Öppna möjligheten förforskarstuderande att söka egna forskningsmedel, så att de inte är helthänvisade till handledarnas resurser och välvilja. Inför olika typer av tidsbe-gränsade tjänster i forskarkarriären (t.ex. med tre tjänster mellan doktorand-tjänst och professor som i ).En hierarki av flera tidsbegränsade tjänster under professorsnivå skulle ökarörligheten bland universitetens forskande personal, vilket är absolut nödvän-digt för att inte universitetens forskning och utbildning skall gå i stå (på detsätt som delvis skett i ). Även en ökad rörlighetmellan universitet och näringsliv eller arbeten inom den offentliga sektorn(inklusive skola och utbildning) gagnar samhället som helhet och gynnarmöjligheterna att i ett någorlunda kort tidsperspektiv få en rimlig fördelningmellan män och kvinnor bland forskare och lärare vid universitet och högsko-lor.EU-finansierad forskningMan kan i grova drag räkna med att ca 800 miljoner kronorav EU:s anslag tillfaller svenska forskningsprojekt.Regeringen ägnar i propositionen huvudintresset åt attdiskutera hur i EU skall kunna styra över dessamedel till FoU-insatser som främjar ökad tillväxt ochsysselsättning och angriper globala utvecklingsproblem.Prioriteringsordningen vill vi i diskutera menden allmänna inriktningen är i rådande situation rimlig. Vadsom däremot helt saknas är en utvärdering av vad EU:sinträde på svensk forskningspolitiks område inneburit. Hardet gagnat svensk forskning? Har kvaliteten ökat? Hur påverkat det internationella samarbetet inom forskningmed länder utanför EU, t.ex. med ? De få utvärderingarsom gjorts av EU-forskningen tyder på att satsningarna närdet gäller näringslivets forskning varit i stort settmisslyckade och att den övriga forskningens vinster ärsvårbedömbara. föreslår att Riksrevisionsverketfår i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av EU:sinflytande på svensk forskning. När vi ser resultaten av ensådan utredning kommer sannolikt svensk policy när detgäller ändringar av administration och inriktning av EU:sforskningsmedel att se ganska annorlunda ut än denregeringen presenterar.Stiftelser inrättade medlöntagarfondsmedelUnder föregående mandatperiod inrättades nioforskningsstiftelser med stora kapital överförda från detidigare löntagarfondsmedlen. Stiftelserna skall ge bidrag tillforskning inom olika specificerade tillämpningsområden. Attmedlen avsattes för forskning är, liksom valet av ändamål,inte mycket att invända mot. Det var i huvudsak en brasatsning. Enligt vår uppfattning är det emellertidoacceptabelt att en regering binder upp stora resurser på ettsätt så att den fortsatta användningen inte är tillgänglig fördemokratiska beslut. Dessa stiftelsemedel ingår som en storoch viktig del i samlade resurser förforskningsfinansiering. Att driva en effektivforskningspolitik försvåras med en så stor del fastslagen ochopåverkbar. Redan i årets budgetproposition åtföljsnedskärningsförslag av skrivningar om att kompensation kanförväntas i form av anslag från dessa stiftelser. Så har t.ex.Naturvårdsverket fått närmare 50 miljoner i nedskärningåtföljt av en dylik rekommenderad kompensation. Har regeringen tänkt sig att i fortsättningenta över medelsfördelning från stiftelserna? Detta är i så fallen allvarlig avvikelse från den tradition som funnits underlång tid i svensk forskningspolitik.Miljöpartiet anser att stiftelsernas forskningsmedel skall kunna betraktassom en förstärkning i den totala forskningsbudgeten för svensk forskning.Riksdagen måste emellertid kunna påverka formerna och i framtidenantagligen också ändamålen för stiftelsernas verksamhet. Med hänsyn till denrådande obalansen mellan grundforskning och tillämpad forskning (se separatavsnitt) så bör den tillämpade forskningen lämna ett bidrag till dengrundforskning som utgör själva grundförutsättningen för deras verksamhet.Miljöpartiet föreslår ett grundforskningsavdrag om som skallsolidariskt göras på all tillämpad forskning. Möjligheten att genomföra dettahindras av just sådana konstruktioner som de stora stiftelsebildningarna.Miljöpartiet ställer sig bakom regeringens förslag att ändrastiftelseförordnandena så att regeringen skall kunna utse och entledigaledamöter i stiftelsernas styrelser. Men då med förbehåll att det klartmarkeras att intentionen är att behålla stiftelsernas allmänna inriktning påforskning och att vissa av de nedskärningar som gjorts med hänvisning tillstiftelserna återställs i budgeten samt att formerna för en kompensation tillgrundforskningen fastläggs genom att grundforskningsbidrag införs. Reglerför stiftelsernas anslagshantering bör utformas i samverkan medrepresentanter för svensk forskning och anpassas till de rutiner som följs vidt.ex. de statliga forskningsråden. Förslagen skall underställas förbeslut.Forskningens kvalitet ochrelevansUnder denna rubrik (3.6) tar regeringen upp frågan omkvalitetssäkringen i forskning vid olika myndigheter ochverk. Man föreslår att sakkunniga från andra länder i högregrad skall utnyttjas för bedömningen av den forskning manfinansierar. I "Skälen för regeringens bedömning" redovisasen lång rad brister såväl av organisatoriskt slag som vadgäller handläggningsrutiner. Det framkommer också indirektatt dessa brister som kommit vid utvärderingar av bla forskningsrådens verksamhet i stort återspeglar brister somemanerar från brister vid universitet, högskolor och andraforskningscentra. Det finns skäl att återkomma till detta i detsammanhang där universitetsorganisationen behandlas.Förslaget om att använda internationell expertis vid utvärderingarna avmyndigheternas forskning är utmärkt. Sådana utvärderingar bör ske snarastoch resultaten ingå i det underlag som bl.a. ochRiksrevisionsverket behöver för att utarbeta förslag till rationaliseringar.Miljöpartiet vill i detta sammanhang endast utvidga rekommendationen tillatt gälla också användande av oberoende, internationella sakkunniga vidbedömning av forskarnas ansökningar till forskningsråden.Jämställdhet ochgenusforskningI 3.7 återkommer regeringen till jämställdhetsfrågan i ettsärskilt avsnitt i anslutning till bl.a. analyser och förslag frånbetänkandet Viljan att veta och viljan att förstå. Det är bra attjämställdhetsfrågan på detta sätt spaltats upp. Betänkandetsbärkraft har belysts utförligt i andra sammanhang.Miljöpartiets ståndpunkter redovisas tidigare i motionen somkommentarer till det andra jämställdhetsavsnittet iregeringens proposition.Forskning vid mindre ochmedelstora högskolorMiljöpartiet stöder tanken på utbyggnad av små ochmedelstora högskolor i syfte att få en bättre spridning avutbildningsmöjligheterna, främst då grundutbildning ochregionalt motiverade yrkesutbildningar. Samverkan mednäringsliv och offentliga sektorns övriga verksamheter iregionen är ett viktigt inslag i dessa högskolors verksamhet.Frågan om forskning vid dessa högskolor är merkomplicerad. Man får lätt intrycket att regeringen gjort denallmänna bedömningen att det är bra om alla forskar. Det ärviktigt att frågan om forskning vid högskolor får en allsidigbelysning och att förutsättningarna noga analyseras.Det saknas en analys av tillgången på kvalificerade forskare. Det finnsföljaktligen inte heller någon bild av inom vilka områden som snabbtkan starta nya forskningscentra. Det finns heller ingen god kartläggning av påvilka områden vi har att vänta ett behov av ytterligare forskning inom dennärmaste framtiden.