mot · GK02A277 · 1996-10-07 00:00:00 — En modern arbetsmarknad för flera jobb SammanfattningArbetslösheten är ett av allvarligaste problem. Dendrabbar enskilda människor ekonomiskt och socialt.Arbetslösheten undergräver statens ochkommunernas ekonomi.Socialdemokraterna har misslyckats med bekämpningen av arbetslösheten.Antalet arbetslösa är högre än vid regeringsskiftet sedan.Regeringens ambition att halvera den öppna arbetslösheten,motsvarande av den totala arbetslösheten, kommer enligtbudgetpropositionen inte att kunna infrias.Omvandlingen av världsekonomin går numera mycket fort. Många länderreser sig ur gammal fattigdom och blir en del av ett vitalt ekonomiskt ochindustriellt utbyte. Marknadsekonomin har blivit världens dominerandeekonomiska ordning. Informationstekniken underlättar informationsutbytetöver obegränsade avstånd.Denna omvandling påverkar också arbetets karaktär. Rörligheten ochvariationsrikedomen tilltar. Kunskapens betydelse ökar. Gamla arbets-organisationer utmanas.Den höga svenska arbetslösheten har sina rötter i en samhällsordning somilla stämmer med en ny tids villkor. Den svenska arbetsmarknaden är stel,hårt reglerad och kollektiviserad. Anställning, inte företagande och egetskapande, är dess grundläggande kultur.Socialdemokraterna klarar inte av att pressa tillbaka massarbetslösheten.Viktiga orsaker härtill är bristen på förståelse för företagandets ochskapandets djupare villkor men också historiska och ideologiska bindningartill samhällsförhållanden som är aktuella.I denna motion föreslår vi en samlad strategi för flera riktiga jobb. Denvilar på fyra ben, nämligen lägre skatter på arbete och företagande, gedignaförutsättningar för en högkvalitativ kunskapstillväxt, en öppnare arbets-marknad som utgår från den enskildes roll och betydelse samt enarbetsmarknadspolitik som stödjer de arbetslösa och öppnar möjligheter tillnyanställningar i företagen.Den strategi vi föreslår kan inte genomföras styckevis och delt. Delarna ärömsesidigt beroende av varandra. Strategin kommer, när den genomförs, attmedverka till att arbetslösheten kan pressas tillbaka långt under dagensnivåer. Det är betydelsefullt, inte minst för alla arbetslösa, att nödvändigabeslut fattas utan dröjsmål.En värld i omvandlingTillväxt och förnyelseSverige, liksom en stor del av den industrialiserade världen,står i skiftet mellan det som brukar kallasindustrisamhället och ett samhälle med nya viktigakännetecken. Skiftet innebär en betydande förändring, menframför allt nya möjligheter. Framtiden är ljus.Som en följd av skiftet från gammalt till nytt påverkas också arbetetsvillkor. Några uppgifter om hur arbetsmarknadens yrkesstruktur utvecklatsger perspektiv åt det som sker.Yrkesstruktur, andel av sysselsättningen (procent)197019852010Kognitivainformativa(kunskapsproducerande)273450Interaktiva(Tjänsteproducerande)313740Taktila(Varuproducerande)är det naturligtvis inte så att industri och industriarbeteupphör att spela en roll i det samhälle som kan skönjas.Tyngdpunkten förskjuts emellertid. Arbetet får endelvis annorlunda karaktär.Ett viktigt inslag i den stora förändringen är det ökade internationellautbytet. Länder som tidigare haft stora utvecklingssvårigheter uppvisar ensnabb tillväxt. Ekonomin globaliseras som marknadsekonominalltmer blir den gängse ekonomiska ordningen. Informationsteknikensgenombrott gör information ständigt tillgänglig över hela jorden.Effekterna av dessa förändringar är omfattande, både i de delar av världendär människor tidigare levde i fattigdom, men där välstånd nu skapas, och iden gamla världen som utsätts för ny konkurrens.I många är den ekonomiska tillväxten dramatisk.Hongkong, , , , , , Taiwanoch har alla en tillväxt, år , som vida överstiger t.ex. . Iflera av dessa länder råder brist på arbetskraft.Betydelsen av denna utveckling kan knappast överskattas.Det gäller så mycket mera som den globaliserade ekonomingör det naturligt för allt fler företag att etablera sig varhelst ivärlden som arbetsbetingelserna framstår som mestattraktiva.Också närmare kan regioner med likartade goda betingelserutvecklas. Vissa av de central- och östeuropeiska länder, som för bara någraår sedan förtrycktes av kommunismen, är redan attraktiva för svenskaföretags satsningar. Närheten till dessa länder gör att de utgör en speciellutmaning för och svenska företag.Omvandlingen av världsekonomin har flera allmängiltiga drag. Viktigastav dessa är att rörligheten och omsättningshastigheten ökar, attindividualiseringen av produktionen och samhällslivet förstärks och attkunskaper får allt större betydelse för varje lands konkurrensmöjligheter.När gränshinder, bokstavligt och bildligt, rivs, ökar flödet av impulser. Inteminst på finansmarknaderna illustreras vad det innebär när modernteknik gör det möjligt att förmedla impulserna sekundsnabbt över helajordklotet.Vi är övertygade om att detta bl.a. leder till att såväl samhället i stort somvillkoren för produktionen kommer att bli mycket rörligare än de tidigarevar. Ny kunskap och nya erfarenheter kan tas tillvara utan gamla trögheteroch dröjsmål.Att marknadsekonomin blivit världens dominerande ordning innebär attlångt fler människor än tidigare blir delaktiga i de möjligheter till ekonomiskoch social utveckling som tidigare föreföll vara förbehållna , USAoch delar av . Möjligheterna för bl.a. att klara sig på andraregioners politiska och institutionella missgrepp kommer att reduceras. Ärinte de svenska villkoren konkurrenskraftiga försvinner företag ochkompetens ur landet.Starka tecken antyder att hela denna omvandling också inbegriper enförändring med konsekvenser av både personlig och politisk karaktär. Detkollektiva tynar bort till förmån för individuell skaparkraft och personligabehov. Skälen härtill är flera.Marknadsekonomin är till sin karaktär individuell. Den bygger på attenskilda människor både vill och kan utvecklas för sitt eget och detgemensammas bästa. Att individualiseringen nu är så påtagligsammanhänger emellertid också med att ett snabbt föränderligt samhälle intekan styras i de gamla kollektiva formerna. Utvecklingen går helt enkelt förfort. Av betydande intresse är att informationstekniken inte bara görsedvanlig kommunikation enklare utan också möjligheterna att tillgodosepersonliga önskemål större. De löpande banden för massproduktion ersättsgradvis av en individanpassad företagsamhet som kan reagera på snabbaförändringar av människors preferenser.Sammantagna är de förändringar som världen genomgår starkt positiva. Deger utrymme för en välståndsutveckling som för många tidigare låg utomräckhåll. Kraften i förändringarna utsätter emellertid gamla strukturer förstora påfrestningar. Länder med svårigheter att anpassa sig till nya villkorkommer i denna process att drabbas av stagnerande tillväxt och ökadarbetslöshet.Det är detta nu erfar.ArbetetI den pågående förändringen av världsekonomin förändrasockså villkoren för själva arbetet. Det tidigare gängsemönstret får gradvis vika för mer varierade arbetsformer. Vivill här peka på några av dessa förskjutningar, som harsärskilt stor betydelse för möjligheterna att bekämpaarbetslösheten.En första förändring gäller arbetets varaktighet. Medan det i det meraöverblickbara industrisamhället var rimligt att utgå från att ett arbete kundevara , kanske t.o.m. en enskild människas helayrkesverksamma liv, är den nya arbetsmarknaden mer svåröverskådlig. Detleder till att byte av arbete blir vanligare. Det ställer i sin tur krav på godamöjligheter till personlig förkovran för andra arbetsuppgifter, liksom på enpersonlig beredvillighet att anamma förändringar. Rörligheten, såväl mellanyrken som mellan orter och regioner, kommer att behöva förstärkas.Samtidigt kommer det naturligtvis också i fortsättningen att finnas arbeten avmer traditionellt slag. Hur många dessa kommer att vara beror bl.a. påskattepolitiken och lönebildningen.En andra förändring gäller arbetstiderna. Arbetstiderna kommer att varierasåväl över konjunkturcyklerna som över medarbetarnas livscykler.Möjligheterna att ta hänsyn till personliga önskemål, familjeförhållanden etc.kommer att bli mycket större. Om det tidigare möjligen framstod somnaturligt att de flesta medarbetare arbetade enligt standardiserade tidsregler,kommer både enskilda och företag att vilja och behöva ha mervarierade tider för arbete. Det gäller men också i stort. Perioderav hårt arbete kan komma att varvas med perioder där arbetet inte är likaomfattande.En tredje förändring rör förhållandet mellan arbete fysiskt placerat i t.ex.företagets lokaler och arbete på distans, hemifrån eller från något annat håll.Redan i dag arbetar på distans åtminstone . Denandelen kommer att växa.En fjärde förändring, slutligen, rör förhållandet mellan anställning ochföretagande. Den normala svenska kulturen är att vara anställd. Andelenföretagare är lägre i vårt land än i flertalet andra, jämförbara länder. Blanddagens unga är det emellertid inte lika självklart att vara anställd, i vartfallinte av någon annan. Många vill vara sina egna, arbeta på uppdrag, påindividuella meriter. Det pekar hän mot ett samhälle där gränsen mellanföretagande och anställning blir mer flytande. För många kan bådeanställning och eget företagande förekomma parallellt.Sammantagna utgör dessa förändringar en påtaglig utmaning mot åtskilligagrunddrag i det svenska arbetslivet. På samma sätt som den globalaförnyelsen av ekonomin ställer krav på förändringsförmåga gäller om arbetetatt allehanda arbetsformer måste kunna utvecklas och erkännas. Arbetetsvillkor måste få formas av enskilda människor som anförtros ansvaret attsjälva fatta beslut om den egna framtiden.Sverige och arbetets nya villkorSverige har en rekordstor arbetslöshet. Mångamänniskor, som skulle vilja arbeta, får inte göra det. Det ärett slöseri med mänskliga resurser, som gör vårt landfattigare än det skulle behöva vara.Arbetslösheten utgör dessutom en betydande ekonomisk belastning förstaten och kommunerna. För varje människa som går från arbetslöshet tillproduktivt arbete vinner de offentliga kassorna cirka 200 000 kronor.Ett särskilt illavarslande drag är att problemen är störst inom sådanaverksamheter där expansion är mest angelägen. Av en studie redovisad iFinanstidningen framgår att antalet varsel i offentlig tjänst harminskat , medan varslen fortsatt att öka i detprivata näringslivet. Varslen i den privata tjänstesektorn ökade med 115procent (). Inflödet av nya jobb i tjänstesektornförefaller att ha sjunkit med en fjärdedel.Två figurer illustrerar den utveckling vi här har redovisat.Att arbetslösheten stigit snabbt beror delvispå att den offentliga sektorn, som tidigare anställde ett snabbtväxande antal medarbetare, kan göra det. Detkommer den inte heller att kunna göra i framtiden.När den offentliga expansionen upphör, synliggörs de underliggandesvagheter som kännetecknats av, men dolt ellerförträngt. Företagen är för få, utvecklas för svagt och anställer snarare färreän fler. Det enskilda tjänsteföretagandet, den del av ekonomin som bordeväxa snabbast, är outvecklat.Att företagen inte kan eller vill växa tillräckligt fort finns det, dessvärre,rikhaltiga bevis på. Av en undersökning (1996) avseende 250småföretagare framgår att höga arbetsgivaravgifter, arbetsrättsregler, högaskatter och krångliga regler är direkt avhållande på företagstillväxten.Arbetslösheten har förvärrats av regeringens politik sedan valet 1994.Mycket stora skattehöjningar, varav en betydande del riktade direkt motföretagen, har försvårat expansion och nyanställningar. "Återställandet" avde arbetsrättsformer som genomfördes under den förra mandatperioden harverkat i samma riktning liksom nedrustningen av viktiga delar av denavancerade kunskapsutvecklingen.Orsakerna till massarbetslösheten är emellertid bara delvis akuta. Avlångsiktigt större betydelse är den svenska samhällsstrukturens bristandeöverensstämmelse med de individuella och rörliga tendenser som präglarutvecklingen över hela världen.Låt oss i detta sammanhang peka på några förhållanden av särskildbetydelse.Sverige är ett extremt kollektiviserat samhälle. Den offentliga sektorn harlänge ansetts viktigare än den privata. "Att-ha-rätt-till"-attityden snarare än"jag-kan-bidra-själv" har alltmer kommit att känneteckna det svenskasamhället. Ekonomin, arbetsmarknaden och de sociala stödsystemen präglashärav. Så kan det knappast fortsätta, om återigen skall kunna växa.Arbetsmarknaden är uppbyggd efter samma kollektiva principer somsamhället i övrigt. Lagar och kollektivavtal reglerar villkoren för arbetet,oftaockså i minsta detalj. Företagande är en undantagsverksamhet snarare än enhuvudsak.Sverige har också en facklig organisationsgrad som tillhör de högsta ivärlden. av alla anställda är fackligt anslutna. Att den fackligamakten är utomordentligt stor är emellertid inte bara en följd av den högaorganisationsgraden. Till de fackliga organisationerna har också knutitsrättigheter som i andra länder tillerkänns de enskilda medarbetarnapersonligen.Den balans mellan de organiserade löntagar- och arbetsgivarintressenasom en dynamisk arbetsmarknad kan dra nytta av, existerar dessutomknappast i . Till stor del sammanhänger detta med attsocialdemokrater och fackliga organisationer växelvis nyttjat fackliga ochpolitiska metoder för att främja en av mera allmänna orsaker önskadmaktförskjutning i samhället.De sammantagna effekterna av de förhållanden vi här har redovisat ärdjupgående och allvarliga. Massarbetslösheten har vi redan pekat på. Densvaga tillväxten är en annan. Den svenska ekonomin växer avsevärtlångsammare än vad som skulle vara möjligt. Resultatet syns tydligt i formav ett mer begränsat löneökningsutrymme och i knappare resurser för t.ex.utbildning och vård.Skall jobben bli fler och välståndet högre, räcker det enligt vår mening intemed marginella justeringar av skattesatser eller lagparagrafer. Det behövs enmer fundamental förändring, bort från det kollektiva till förmån för detindividuella, från det stationära till det rörliga, från det historisktbevakandeoch fördelande till det framåtriktade och skapande.Vi har inga stora förhoppningar om att en socialdemokratisk regering skallklara att leda ut ur arbetslösheten. Härtill är behovet av förändringalltför stort. Den förnyelse vårt land måste genomgå för att jobben skall blifler är dessutom av ett sådant slag att den strider mot grundläggandesocialdemokratiska föreställningar. Ingen klarar att leda ett land avnödtvång, mot sin inre övertygelse. Det vi här sagt gäller inte minstSocialdemokraternas brist på förståelse för företagandets villkor och kultur.Socialdemokraternas svårigheter förstärks av partiets historiskt närarelationer till flera fackliga organisationer. De nödvändiga och angelägnaförändringarna står därmed inte bara i strid med partiets historiska idéer utanockså med Socialdemokraternas mera omedelbara partiintressen.Härtill kommer dessvärre regeringens beklagansvärda besked om att denavser att inleda en avveckling av kärnkraften. Hur någon regering med denarbetslöshet lider av ens kan överväga att också göraeltillförseln dyrare är för oss obegripligt.SocialdemokraternaotidsenligaAllt sedan regeringsskiftet har insatserna motarbetslösheten skötts valhänt och förvirrat. Utredningar hartillsatts, fått nya direktiv, inte minst i fråga om tidsplaner,försinkats och misslyckats. Arbetslösheten, som var på vid regeringsskiftet, har åter stigit.Sommaren 1996 tvang oppositionen i den socialdemokratiskaregeringen att presentera förslag mot arbetslösheten som regeringenuppenbarligen inte funnit värda en riksdagsbehandling. En aviseradsysselsättningsproposition hade inställts med förevändningen att arbets-marknadens parter inte lyckats nå en överenskommelse om arbetsrätten (! ).Oppositionens krav på en extra riksdagssession om jobben tvangregeringen att åtminstone presentera något. Dessa otillräckliga förslag biföllsav vid extrasessionen . Inte ens Socialdemokraternaföreföll emellertid tro att den föreslagna politiken skulle hävamassarbetslösheten. Ytterligare förslag skulle följa, hette det.När årets budgetproposition presenterades var, som vinämnt, arbetslösheten högre, jämfört med läget vid regeringsskiftet två årtidigare. Att det förhöll sig så är särskilt anmärkningsvärt med tanke på attSocialdemokraterna valrörelse utfäste sig att pressatillbaka den öppna arbetslösheten till 5 procent.Augusti 1994Augusti 1996Öppet arbetslösa383 000396 000Arbetsmarknadsåtgärder140 000154 000Total arbetslöshet523 000550 000Det mål regeringen nu satt upp - att den öppnaarbetslösheten skall halveras fram - förefalleromöjligt att uppnå, för så vitt man inte hemfaller åt renmanipulation av statistiken. Av budgetpropositionen framgåratt regeringen, optimistiska prognoser till trots, inte själv troratt dess politik är tillräcklig för att skapa alla de nya jobbsom krävs. Dess bedömning om en total arbetslöshet pånästan bär syn för sägen.Det är sålunda inte nog med att regeringen genom sitt utställda löfteförsökt snäva in problematiken till att handla om blott den del som utgörs avde öppet arbetslösa. Man tror sig nu inte heller om att kunna driva en politiksom förmår halvera denna arbetslöshet. Detta är enligt vår uppfattninganmärkningsvärt.Det är också anmärkningsvärt att regeringen, trots insikten om den egnapolitikens otillräcklighet, väljer att inte nu i samband med budget-propositionen föreslå några nya åtgärder. I stället hänvisar den ånyo till ensenare tidpunkt, vid vilken man avser återkomma. Mönstret känns igen från ivåras då bristen på idéer yttrade sig i försöket att skjuta den aviseradesysselsättningspropositionen på framtiden.Att det inte händer något i betyder emellertid inte attläget på arbetsmarknaden förblir intakt. Svårigheterna att återkomma tillarbetslivet ökar för dem som saknat ett arbete att gå till.De åtgärder som presenterades i samband med sommarens försenadesysselsättningsproposition, till vilket regeringen alltjämt sätter sitt hopp, ärinte på långa vägar tillräckliga för att skapa den dynamik som de nya jobbenär beroende av. Vår bedömning är dessvärre att regeringen inte ens är inärheten av att förstå vad det är som krävs för att tillräckligt många nya jobbskall kunna komma till stånd. Det talas visserligen ofta om företagensbetydelse för tillväxt och arbete, men det görs lite eller ingenting alls förattgöra företagsexpansionen möjligt.För det är bara i företag som de jobb behöver kan skapas.Någon expansion av den offentliga verksamheten är inte längre möjlig omSveriges situation varaktigt skall förbättras. Tvärtom är det rimligt att antaattockså denna sektor kommer att finna att man kan lösa sina uppgifter medfärre medarbetare än . Det ligger naturligtvis också i skattebetalarnasintresse att kräva att de resurser som sätts av för gemensamma uppgifteranvänds på effektivast möjliga sätt.Den förnyelse av företagandets villkor som måste ske är mycketomfattande. Den skall skapa förutsättningar för en företagsexpansion i gamlaoch nya företag som överskrider vad som skett sedanindustrialismens genombrott.Socialdemokraterna saknar både insikt och förmåga att åstadkomma detta.Av ett parti som en gång ofta gick hand i hand med den expanderandeindustrin har det alltmer blivit ett parti där offentlig verksamhet ochfördelning av icke tillgängliga resurser fått försteg.Socialdemokraternas, på idémässig grund fotade, traditioner om kollektivaordningar snarare än personliga går också på tvärs mot vad den globalautvecklingen gör angeläget. Säkerligen kan Socialdemokraterna ienskildheter övertygas om nödvändiga förändringar, men de kan knappast bliden kraft för individuell förnyelse som behövs om skall återvinnadynamik och konkurrenskraft.Därför måste riktlinjerna för en ny politik anges av andra.Villkoren för nya jobbVår strategiDen rekordhöga svenska arbetslösheten kan inte pressastillbaka med mindre än att dagens företag kan växa och fleraföretag startas. Den tid då nya jobb var synonymt med enväxande offentlig sektor är för alltid förbi.Att det förhåller sig så utgör också ett mått på vilka förändringar detsvenska samhället står inför. En halvering av den totala arbetslösheten skullet.ex. motsvara långt flera nya jobb netto i företagen än vad som gått förloradei den privata sektorn sedan 1970.Expanderande företag kan emellertid inte kommenderas fram. Om företagskall kunna och vilja växa, och om fler skall våga starta, krävs det att synenpå företagande i samhället är positivt och de ekonomiska villkorenstimulerande.Enligt vår mening krävs det nu en sammanhållen och utomordentligtkraftfull politik för förändring av de förutsättningar som kan skapa de nyajobben. En sådan politiks olika delar måste vara väl samstämda medvarandra, genomföras i ett sammanhang och överordnas andra politiskauppgifter.En sådan samlad förnyelse av bör ske ochinbegripa skatteförändringar, kunskapsutveckling, förändringar avarbetsmarknaden och en effektivisering av arbetsmarknadspolitiken. Våraförslag skall ses som en helhet och är inte att betrakta som en meny varurenskildheter kan plockas.Riksdagens beslut måste till följd härav fattas i former som säkerställerden fulla kraften i de förändringar vi här föreslår. Sker detta är det vårövertygelse att arbetslösheten kan pressas tillbaka väsentligt. Dagens högaarbetslöshet är inte något mer eller mindre naturgivet tillstånd som inte gåratt förändra. Vad som saknas är förmågan att fatta de nödvändigabesluten.Skatterna på företagen och på enskildas arbete utgör ett väsentligt -kanske det mest väsentliga - hinder för företagens utveckling. Lägre skatterär det första benet i vår strategi. Dagens skattepolitik är en politik sommotverkar tillkomsten av flera jobb såväl av det mer kvalificerade som av detenklare slaget. I motion 1996/97:N269 föreslår vi bland annat följande: Lägre kommunalskatt Lägre statlig inkomstskatt, särskilt för låg- och medelinkomsttagare möjligheter för tjänsteföretagande Slopad dubbelbeskattning Lindrade regler för fåmansbolog Breddat riskkapitalavdrag Slopad förmögenhetsskatt Sänkt kapitalskatt Slopad allmän löneavgiftEn skattepolitik som gör företagande möjligt och som kanskapa förutsättningar för att allehanda angelägna arbetenfaktiskt kan komma till utförande är alltså en första del avvår strategi för fler riktiga jobb. En andra är en politik förkunskap. Denna omfattar allt från barnens första år i skolantill den allra mest avancerade forskningen. är Sverigelångt från den kunskapsmässiga front vid vilken vårt landmåste finnas om konkurrenskraften och jobben skall kunnasäkras.I motion 1996/97:Ub411 framför vi bl.a. följande förslag för att göraSverige till en kunskapsnation i världsklass: En reformering av för att säkerställa att alla unga tillägnarsig nödvändiga grundkunskaper. Introduktion av en nationell skolpeng som ökar valfriheten och främjaren fruktbar kvalitetskonkurrens. En förändring av gymnasieskolan i syfte att ge alla elever möjlighet attkomma till sin rätt. En utbyggnad av den högre utbildningen på ett sätt som säkerställerkvaliteten. En forskningspolitik som ger reella möjligheter att hävda en platsbland världens mest avancerade forskningsnationer.Vår bedömning är att sådana åtgärder skulle förbättra degrundläggande förutsättningarna för en substantiell tillväxtav jobben. För att dessa verkligen skall komma till ståndkrävs emellertid också att arbetsmarknaden fungerar på ettgodtagbart sätt. Så är det inte i dag.Dagens svenska arbetsmarknad fungerar illa på flera sätt: Maktförhållandena på arbetsmarknaden har gradvis förskjutits till defackliga organisationernas förmån. Det har skett på såväl enskildamedarbetares som på företagens bekostnad. Denna obalans är enhuvudorsak bl.a. till att lönebildningen inte fungerar. Det är svårt eller omöjligt att sluta avtal med medarbetare som tar hänsyntill de allt mer individuella villkor som arbetslivet numera präglas av. Dethämmar svenska företags utvecklingsmöjligheter och slår ut arbeten. Anställningströskeln är för många företag alltför hög. Det leder bl.a. tillatt anställningar, som skulle behövas, inte kommer till stånd.