ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Kr232 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av anslag tillFolkrörelsernasKonstfrämjandeFolkrörelsernas Konstfrämjande bedriver ett omfattande ochviktigt arbete inom bildkonstområdet. Organisationenerhåller statligt stöd till sin verksamhet under Kulturrådetsanslag Organisationer inom bild- och formkonstområdet.Vidare har organisationen vissa möjligheter att lämnautställningsersättning till bildkonstnärer som medverkar iKonstfrämjandets utställningsverksamhet och som i övrigtuppfyller fastställda villkor för detta stöd. Det sistnämndaanslaget återfinns under samma anslagsrubrik i Kulturrådetsbudget och förvaltas f.n. av föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1995:84) "att stödettill SKR och Folkrörelsernas Konstfrämjande ökas väsentligt, bl.a. förutställningsersättning". Med detta torde underförstått ha menats att ocksåstödet till organisationernas verksamhet borde ökas för att förutsättningarnaatt nå ut till nya grupper skulle förstärkas.Regeringen har tagit fasta på förslag rörandeutställningsersättning och föreslår en väsentlig ökning av detta stöd. Dettaanser jag vara bra. Jag konstaterar dock att propositionenunderstryker att den föreslagna uppräkningen av stödet "skall användas för attbetala utställningsersättning till konstnärer". Detta innebär en avvikelse frånden hållning som har intagit. Den innebar attutställningsersättningen skulle utgå som en allmän förstärkning avverksamhetsbidragen till organisationerna för att ge dessa förutsättningar attinom verksamhetens ram även betala utställningsersättning till konstnärerna.Ett genomförande av regeringens förslag innebär en välkommen förbättringav bildkonstnärernas ersättningsmöjligheter när deras bilder visas påutställningar. I Konstfrämjandets målsättning ingår att genom sinamedlemsorganisationer göra särskilda ansträngningar för att nå de människorsom har begränsade erfarenheter av bildkonstområdet. Tillskillnad från föreslår regeringen inte någon ökning avverksamhetsbidraget till Folkrörelsernas Konstfrämjande och detta kan, motbakgrund av förslagens utformning, innebära svårigheter för organisationenatt fullfölja sina övriga uppgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av anslaget till Folkrörelsernas Konstfrämjande.
mot · GK02Kr234 · 1996-10-07 00:00:00 — kan sägas ha två stycken kulturpolitiskauppdrag som är grundläggande för att förvalta kulturarvet.Arkiven arbetar på uppdrag av ett rikt föreningsliv och ideell sektor. Arkiven är en stor resurs för offentlig ochprivat sektor. Exempelvis har många lokala företag upptäcktfolkrörelsearkiven. Efterfrågan på arkivens samlingar ochpersonella tjänster är mycket stor. skriver i ett upprop:Folkrörelsearkiven står för en viktig dimension i utforskandet av kulturarvet.I dessa arkiv finns historien underifrån lagrad. Arkivens samlingar ocharbetsmetoder både breddar och fördjupar kunskapsmassan antingenprocessen försiggår inom organisationen själv, vid universitet och högskolor,folkbildning eller inom offentlig kulturverksamhet och turism.I finns ett 70-tal folkrörelsearkiv, varav ett 15-tal ärså kallade länsarkiv. förvaltar mycketbetydande arkivbestånd och samlingar, från föreningar ochfolkrörelser, från kommuner och lokala företag.Folkrörelsearkiven har därför en betydande folklig, lokal,förankring. Genom mängden av arkivsamlingarna ochnärheten till lokalsamhället är folkrörelsearkiven mycketbreda resurscentra för all forskning, och det oavsett om denutförs professionellt eller av fritidsforskare. Arkiven ärmycket viktiga för den lokala dokumentationen av inte minstskriftligt arkivmaterial - från olika utgångspunkter. Desenaste åren har till exempel flera arkiv kommit attdokumentera arbetets och de lokala företagens villkor underolika tidsepoker. Denna gren, förutom facklig verksamhet,har varit mycket litet dokumenterad.Resurserna för dessa viktiga kulturinstitutioner är dock knappa, ochytterligare resurser skulle vara önskvärda inte minst för att kunna arbeta meraktivt mot lokala företag, lokala offentliga organ och föreningsliv. Vårhemställan är att får del av de 3,7 miljonerkronor som tilldelats för specialprojektet omindustridokumentation för fördelning mellan de lokala folkrörelsearkiven/-länsarkiven för fortsatt dokumentation av industriminnen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurstilldelning till av de medelsom tilldelats för industridokumentation.
mot · GK02Kr236 · 1996-10-07 00:00:00 — Handikapporganisationerna och statens avtal med Handikapporganisationerna borde utan kostnad (ev.symbolisk summa) få tala om att de finns och var de kan nåsi t ex Anslagstavlan i TV. Ett bra sätt att legitimera vikten avideellt samhällsarbete. beslut om ramar förprogramverksamheten i och innehåller emellertidtyvärr ett krav på att ingen reklam skall förekomma. I TV 4går det bra, men då kostar det för mycket.Anslagstavlan, som ju används av myndigheterna för att ge informa-tion, kunde vara en bra möjlighet. Vi tycker att handikapporganisationerna idetta sammanhang borde jämställas med myndighet och beviljas undantag,eftersom de som ideellt arbetande får stöd från staten. En ändring i statensavtal med borde göras så att handikapporgani-sationerna kort kan tala om att de finns, vad de står för och var de kan nås.Staten ger organisationsstöd till handikapporganisationerna för att de skaleva och utvecklas, men inget stöd när det gäller deras möjlighet att viaSveriges Television tala om var de finns. Detta borde, enligt vår mening,vara möjligt och naturligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändig ändring i avtalet med , så atthandikapporganisationerna får möjlighet att i t.ex. "Anslagstavlan" ge enkort information om sin verksamhet.
mot · GK02Kr237 · 1996-10-07 00:00:00 — Televisionens tillgänglighet för de synskadade Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program och inte heller till de utländska inslagen inyhetsprogrammen. Att sändningarna inte är utformade så attde är tillgängliga för synskadade medför att dessa hindras isitt informationsinhämtande och därmed får svårare attdeltaga i samhällsdebatten samt även i övrigt får en sänkningav sin livskvalitet som blir allt större ju mer TV-medietstärker sin dominans över informationsspridandet. Omtextremsan lästes upp i en särskild ljudkanal skulle dessaproblem kunna undanröjas.Det är möjligt att förse en dator med ett s.k. text-TV-kort, somsedan kan läsas av synskadade antingen som syntetiskt tal, på punktskrifts-display eller som förstorad text på skärmen.FN:s "standardregler" understryker att speciellt televisionen bör göra sinatjänster tillgängliga, och anser det självklart att man imöjligaste mån bör göra programutbudet tillgängligt för personer medfunktionshinder. Vad det nu gäller är alltså att komma till skott.Vi anser att regeringen bör, som ett av villkoren för sändningstillstånd,uppdra åt att under den kommande tillståndsperiodengöra TV tillgänglig för synskadade genom att tillgodose önskemålet om att fåtextremsan uppläst. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra TV tillgänglig för synskadade.
mot · GK02Kr239 · 1996-10-07 00:00:00 — är en av fem störstaturistattraktioner. Parken är av stor vikt för Norrköpingskommun. Det är därför av betydelse att parken ges möjlighetatt utvecklas och också stärka sin konkurrenskraft påmarknaden.Kolmårdens djurpark är med sina största djurpark. Denligger där stupar brant ner mot . Bland tusentalet djurfinns etthundra olika arter representerade. Många av dem är sällsynta ochhotade i sin ursprungliga miljö.Djurparken är byggd för att ge besökaren överskådlighet, lätttillgänglighetoch närhet till djuren. skall djuren kunna leva ett naturligt liv medgott om utrymme och frihet att röra sig.Kolmårdens djurpark är nu över . genomgickparken en genomgripande upprustning, men den kanske viktigasteförändringen var en ny prispolicy. En lågprissatsning med tillhörandemarknadsföring genomfördes. Denna innebar bl.a. fri parkering och fri entréför barn . Satsningarna medförde att en tidigare negativbesökstrend vändes och besöktes parken av närmare 380 000personer.Det eftersatta underhållet av parken har dock gjort att nödvändiga publikainvesteringar fått vänta. Enligt parkledningen är ytterligare investeringarnödvändiga för att öka konkurrensförmågan.Under 1995 startades en avdelning för forskning och utbildning iKolmårdens djurpark. Målet är att bli ledande när det gäller forskning ochutbildning om utrotningshotade djurarter. Denna avdelning är tänkt att varasjälvfinansierande genom utbildningsintäkter och bidrag från stiftelser ochföretag.Kolmårdens djurpark är ett kunskaps- och serviceföretag. Företagetssoliditet måste på grund av hög skuldsättning betraktas som svag. För att bärade kostnader som företaget har erfordras omkring 700 000 besökare per år.En kapacitet som parken, trots lågprissatsningen, inte har . En merlångsiktig lösning av företagets räntebärande skulder måste ske. Prognosenpekar på ett underskott på . Ettunderskott som ägaren måste skjuta till medel för atttäcka. Behovet av ett kontinuerligt kapitaltillskott från kommunen kanmedföra att djurparken måste avvecklas. Detta trots att djurparken skaparregionala spridningseffekter och en meromsättning på ca 75 miljoner kronor.Även ur sysselsättningssynpunkt är parken viktig för regionen.Jag menar att är av riksintresse och vill i detsammanhanget särskilt peka på avdelningen för forskning och utbildning närdet gäller utrotningshotade djurarter. Det skulle också vara möjligt att knytaKolmårdens djurpark till en större ekologisk, biologisk och miljömässigutbildningssatsning, eventuellt i samarbete med . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan om djurparks riksintresse utreds,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten tillsammans med tar fram en planför hur de uppkomna finansiella svårigheterna skall avhjälpas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna plan även innehåller uppgifter om hur kostnaderna förparken fördelas.
mot · GK02Kr24 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik I avsnitt 14.6.1 sägs att den statliga kulturmiljöpolitiken börligga fast. Ett tillägg bör dock göras:Sedan 1939 har genomfört en systematiskfornminnesinventering av . Samtliga fasta fornlämningar harregistrerats och karterats. ligger till grund för fysiskplanering, bevarandearbete, forskning och åtgärder inom skola, turism ochsysselsättningspolitik. Resultaten har stor betydelse för kunskapen om deinventerade områdenas historiska utveckling och uppfattningen av deraskulturella identitet. Fornminnesinventeringen har varit grundvalen för heladen svenska kulturminnesvården och har stått som beundrad förebild förmotsvarande insatser i andra länder.Därför uppfattades det som en märklig kursändring närRiksantikvarieämbetet 1995 plötsligt meddelade att fornminnesinventeringenskulle avbrytas och resurserna successivt överföras till andra områden. Förresterande områden gäller att inventeringarna i huvudsak skall göras färdiga isödra , medan man i norra endast avser att göra mindreprovytor.Detta drabbar svårt hela det svenska fjällområdet och skogsområdet iinlandet, där de största oinventerade områdena finns. Oro överRiksantikvarieämbetets beslut att lägga ned inventeringen råder dock även iandra delar av landet.Resultatet blir att viktiga delar av landets förhistoria förblir okänd. Förberörda län och landskap är detta mycket allvarligt, eftersom kunskapen sominventeringar ger är underlag för senare insatser av forskning,bevarandeåtgärder och insatser för att främja turismen. Det är en kulturell ochregionalpolitisk rättvisefråga att hela landet färdiginventeras, så att alla fårsamma förutsättningar.Gjorda provinventeringar visar att till exempel fjällområdet lämnar minstlika många registreringsbara anläggningar som de tätbebyggda delarna avlandet. Dessutom är fjällområdet landets ut arkeologisk synpunkt mestokända. Viktiga luckor i kunskapsläget orsakar till exempel denpolitiskt viktiga och pågående diskussionen med förhållandetmellan samisk, svensk och norsk förhistoria.Det är därför viktigt att regeringen ger i uppdrag attompröva beslut och inte avsluta forminnesinventeringen förrän helalandet blivit inventerat på ett likvärdigt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fornminnesinventeringens fullföljande.
mot · GK02Kr240 · 1996-10-07 00:00:00 — Bidrag till länsmuseerna m.m. Statsbidraget tilllänsmuseernaFörutom att av statsbidraget föreslås överförastill för användande som projektmedel föreslåsingen indexhöjning för . Sammanlagt minskar alltsåstatsbidragen - om alla museer behandlaslika. Vi saknar en närmare precisering av hur statsbidragetkommer att fördelas. Konsekvenserna kan bli extra kännbaraför länsmuseerna eftersom det inte finns några lokalaanslagsgivare som ersätter statsbidragen. Medfinansiering avSESAM och satsning på IT m.m. gör museerna extrakänsliga just nu.Länsmuseerna är beroende av så fasta spelregler som möjligt för att kunnagöra en långsiktig planering. Om en del medel kommer att utgå i form avöronmärkta bidrag för särskilda ändamål bör dessa lämnas utanför detordinarie bidraget och inte inom samma bidragssystem.Samarbetet medlänsantikvarienNär statsbidraget till de regionala museerna infördesbetonades länsmuseernas roll som fria kulturinstitutioner.Det fanns skrivningar om att länsmuseerna skulle biträdalänsstyrelserna och . Vid dennatidpunkt hade länsstyrelserna endast en länsantikvarie. I daghar en lång rad medarbetare och avsevärtstörre kapacitet inom kulturminnesvården än länsmuseerna.Vi delar syn och anser att länsmuseernas roll somfria kulturinstitutioner bör stå fast. och landsantikvarien börbetraktas som två självständiga parter i samverkan och biträdesuppgiften bort. svarar själv för allt arbete i samband medmyndighetsutövningen och landsantikvariens resurser fokuseras påkunskapsuppbyggnad och levandegörande.Skrivningen i kulturpropositionen strider helt mot denna grundläggandetankegång. Den skärper roll som biträde till länsstyrelsen.Vi delar däremot inte uppfattning om att länsmusei-bidraget bör delas i två delar. Det skulle allvarligt skada länsmuseerna.Verksamheten bör fungera som en helhet utan någon urskiljbar gräns. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidragen till länsmuseerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länsstyrelserna och länsmuseerna bör betraktas som tvåsjälvständiga parter i samverkan.
mot · GK02Kr241 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett av de museer som under kulturbudgetens rubrik H 4,Bidrag till vissa museer, får bidrag till sin verksamhet ärJudiska museet i . Museet drivs som ideellstiftelse vilken tillförts grundkapital av grundarna ochAron . Driften lämnar dock årliga underskott, vilkatäcks av bidrag från staten och samt genombidrag från stiftelser, fonder och privatpersoner. Enligt enöverenskommelse 1993 skulle staten och stadårligen bidra med samma belopp som anslag till museet.Detta betydde att kommunen och staten detta år varderalämnade ett bidrag på 300 000 kr.Museet och intresset för dess verksamhet har utvecklats snabbt - det utsågs1994 av till årets museum. harstegvis höjt sitt bidrag till - i föreställningen att statenskulle göra detsamma.Statens anslag har däremot legat kvar på den ursprungliga nivån. Ibudgetpropositionen föreslås oförändrat . Därmed upphävsnaturligtvis grunden för den ansvarsfördelning mellan ochstaten som var utgångspunkten när museet bildades.Jämfört med de övriga anslag som föreslås under H 4 är anslaget tillJudiska museet mycket blygsamt, även med den höjning till samma nivå somStockholms stad redan genomfört och som förespråkas i denna motion.Endast får enligt budgetförslaget mindre statsbidrag ().Övriga berörda museer får i allmänhet väsentligt högre anslag. Det kan därförinte vara någon betydande svårighet att omfördela medel inom anslaget H 4så att statens anslag åter kommer i nivå med det anslag som lämnas avStockholms stad, alltså f.n. 600 000 kr.Museet får ett stort antal besök från skolor utanför stad.Betydelsen av ett museum som detta för att motverka att rasistiska ochantijudiska stämningar får fäste kan knappast överskattas. Därför förefallerdet inte rimligt att ensam skall ge de ökade anslag tillverksamheten som befunnits nödvändiga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att , med avslag på regeringens förslag, godkänner att deövergripande målen för statens bidrag till under anslaget H 4 inrymda museeroch övriga institutioner skall vara i enlighet med vad som anförts i motionen,så att anslaget till höjs från till det belopp (förnärvarande ) som beviljar .
mot · GK02Kr242 · 1996-10-07 00:00:00 — har planer funnits att starta ett svensktfolkmusikinstitut, , uppkallat efterriksspelmannen , lokaliserat till någon ort iNorduppland. Sedan presenteradesitt betänkande, där möjligheten till statligt stöd försatsningar av detta slag diskuteras, har planerna tagit fastareform. verkar bl.a. för att fåtill stånd ett folkmusikinstitut i bruk. Institutet skulledå förläggas i det s.k. "De Geerska " som liggermitt i brukssamhället och är synnerligen väl lämpat för enverksamhet av detta slag. "", som tillhörtStadsmissionen, är till salu. Förhoppningen är att lokalaintressenter, med stöd från olika håll, skall kunna förvärvafastigheten för folkmusikinstitutets räkning.Med en satsning av detta slag skulle man i en traditionsrik bruksbygdkunna skapa det centrum för folkmusik som länge saknats i vårt land. I Norgefinns redan inte mindre än fem institut och akademier för folkmusik och iFinland tre. Norduppland, med sin nyckelharpstradition, är också från en rentmusikhistorisk synpunkt ett naturligt område för ett institut av detta slag.Som exempel på verksamhet som är naturlig för ett folkmusikinstitut avdetta slag kan nämnas: Kurser för musiker, musiklärare, danspedagoger och instrumenttill-verkare. Forskning och dokumentation och produktion av kurslitteratur. Underhållning, konserter och folkdanskvällar. Internationellt utbyte.Planerna har tilldragit sig betydande intresse. Förutom EricSahlströms minnesfond deltar iStockholm, , ,Svenska Ungdomsringen för för Folkmusik och på olika sätt iarbetet. Nordupplands ledande företag, ochflera riksomfattande kulturorganisationer liksom ett stortantal privatpersoner har visat stort intresse för projektet.Förutsättningarna för ett framgångsrikt genomförande bordedärför vara goda.Intresset för folkmusik har länge varit växande i och den svenskafolkmusikskatten har alltmer blivit en nationell angelägenhet och en källa tillstolthet över svensk folklig kultur. Det är därför logiskt att också staten tarendel av ansvaret för att planerna skall kunna genomföras.Den naturliga budgetposten förefaller vara kulturbudgetens avsnitt B 3Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Här föreslås ett ramanslagom för fördelning av regeringen. Bland de verk-samheter som f.n. uppbär stöd från detta anslag kan nämnas Drottningholms-teatern, , Marionetteatern, ochMusikaliska . Också det planerade börkunna få stöd via detta anslag. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av stöd till ett svenskt folkmusikcentrum.
mot · GK02Kr244 · 1996-10-07 00:00:00 — Vårt lands ortnamn, eller traktnamn, är en oersättligkulturskatt som hotas genom den snabba förändringen avdagens samhälle. Vissa av traktnamnen har en mer än 1000-årig historia. De äldsta traktnamnen, t ex med -stad(=boplats) som avslutning, är gamla.Genom beslutet om nya regler för fastighetsregistrering och fastighets-beteckning i samband med datoriseringen av fastighetsbeteckningarnagenomfördes också att jordregistersocknarna skulle utgå och ersättas medkommunerna. Detta medförde att mängder av traktnamn byttes ut eller ficks.k. dubbelnamn.Det skedde också en mängd sammanslagningar av fastigheter i form avgårdar och byar m.m. Eftersom en sammanlagd fastighet enligt gällanderegler skall välja ett av de sammanlagda fastigheternas namn, har ett stortantal även mycket gamla traktnamn försvunnit. Ännu fler hotas att försvinna iframtiden. Hastigheten har varit närmare 200försvunna traktnamn . Totalt rör det sig om flera tusen traktnamn, allapå sitt sätt lika värdefulla som historiska dokument och kulturminnen, som tex 1000-åriga runstenar.Vid flera tillfällen har uttalat att traktnamn är en viktig del avvårt kulturarv som ska vårdas och bevaras. Ändå fortsätter med flera att bortse från ortnamnens kulturhistoriska och socialavärde. har föreslagit att traktnamnen skall geslagskydd. De är kulturminnen som bör omfattas av kulturminneslagen, likavälsom andra kulturminnen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att traktnamnen skall omfattas av kulturminneslagen.
mot · GK02Kr245 · 1996-10-07 00:00:00 — , som funnits i , har ändasedan starten gjort sig känd långt utanför sin region. Med enblandning av nyproduktion, gamla kända verk och ensatsning på nya spännande operaformer såsom till exempelspagettiopera och operakabaréer har man visat sin ambitionatt leva upp till högt ställda mål om mångfald ikulturutbudet.Vänsterpartiet ser mycket positivt på den ambitiösa satsning på ennationalscen i norr som styrelsen för Musik- och Dansteaterplanerat. I underlaget för en sådan nationalscen ingår en bred kultursatsningspridd till fyra av centra. Den avser en tonsättarverkstadoch kyrkoopera i , en barn- och ungdomsopera i samt endansteater i . Tillsammans med i skapasen nationalscen i norr som kan erbjuda en mångfald i kulturutbudet och engeografiskt spridd kulturverksamhet. Tanken är att de fyra musik- och/ellerdansteatrarna ska alternera på varandras scener, så att t.ex. när barn- ochungdomsoperan från gästar så reser tillÖstersund. Hela projektet bygger också på en samverkan med regionalaintressenter i form av bland annat kommuner och landsting. Det underlagsom presenterats förutsätter att regionala intressenter bidrar ochstaten med 70 %.Förutsättningen för ett kulturprojekt av denna storleksordning är dock attdet blir en långsiktig satsning och att tillräckliga medel anslås i ettstartskede.I regeringens budgetförslag har anslagen reducerats till en nivå somomöjliggör en nationalscenssatsning.Så har till exempel endast 2,5 miljoner anslagits till Norrdans, denplanerade dansteatern i , att jämföra med de drygt 9 miljoner somäskats av styrelsen. Denna låga nivå riskerar att stjälpa hela projekteteftersom knappast kommer att kunna delta ifinansieringen, vilket har varit en av utgångspunkterna. I det pressadeekonomiska läge som många kommuner och landsting befinner sig i är detnödvändigt att staten garanterar både långsiktighet och tillräckliga nivåer påanslagen. föreslår därför att styrelsen för tilldelas utöver regeringens förslag för attpåbörja en satsning på en nationalscen i norr i enlighet med den planeringsom redovisats. En förutsättning är dock att verksamheten kan påbörjas påalla fyra orterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en satsning på Nationalscen Norr.