mot · GJ02Ub40 · 1996-06-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. De fristående skolorna har en betydelsefull roll i det svenskaskolväsendet. De utgör ett viktigt inslag i den öppenhet ochvalfrihet som ska känneteckna skolväsendet. Rätten att väljaskola, såväl mellan kommunala skolor som mellankommunala och fristående skolor, ska vara en självklarhetför den enskilde eleven. De fristående skolorna utgör förmånga elever ett värdefullt alternativ till de kommunalaskolorna. Genom det ökade antalet fristående skolor och denmångfald dessa representerar, ökar elevernas ochföräldrarnas valmöjligheter och därmed förutsättningarna attfå sina behov och önskemål tillgodosedda.De fristående skolorna har också stor betydelse för skolväsendet somhelhet. Det faktum att de fristående skolorna verkar under friare former göratt nya pedagogiska metoder och arbetssätt lättare kan prövas. Därigenom kanvärdefulla erfarenheter och lärdomar från de fristående skolorna även kommade kommunala skolorna och deras elever till del.Centerpartiet är mycket kritiskt mot att regeringen i denna viktiga fråga nuväljer att luta sig mot en vänstermajoritet i . Därigenom upphävs detbeslut som Socialdemokraterna och gemensamt stod bakom iriksdagen . Det undergräver också förutsättningarna att med bredpolitisk majoritet skapa långsiktiga och stabila spelregler för de friståendeskolorna. vill så snabbt som möjligt skapa politisk majoritet fören lägsta garanterad ersättningsnivå till de fristående skolorna.Centerpartiet anser sammanfattningsvis att- den fortsatta reformeringen av villkoren för de fristående skolorna skabygga på riksdagsbeslutet som innebär en lägsta garanteradersättningsnivå till de fristående skolorna- de fristående skolorna ska ta emot elever med behov av särskilt stöd ochatt kommunerna ska ge bidrag för detta- likvärdiga villkor för fristående skolor och kommunala skolor bör gällaockså ifråga om skolskjutsar- skyldigheten för fristående skolor att erbjuda skolhälsovård ochhemspråksundervisning måste följas av ekonomisk ersättning för detta- fristående skolor som godkänts ska också erhålla bidrag- en fristående skola inte ska kunna bli av med bidrag därför att den växerkraftigt i elevantal- någon lägsta gräns för antal elever vid fristående skola inte ska finnas ilagstiftningen.Centerpartiet kräverlångsiktighetFristående skolorna måste få långsiktiga, tydliga ochrättssäkra spelregler. var Centerpartietmed om att träffa en uppgörelse med Socialdemokraterna omvillkoren för de fristående skolorna. Det var då ett politisktfaktum att en riksdagsmajoritet, bestående av Vänsterpartietoch Socialdemokraterna, var beredd att sänka den lägstagaranterade ersättningsnivån till de fristående skolorna från85 till . Genom insats blev det möjligt förde fristående skolorna att med stöd av lagen få bättre bidrag.Riksdagbeslutet innebar i huvudsak följande: En kommun fårvid tilldelning av bidrag göra ett avdrag som uppgår till högst av denframräknade genomsnittskostnaden. I enlighet med motioninfördes i skollagen bestämmelser som innebär att en kommun utöver denlägsta garanterade ersättningsnivån ska ge extra bidrag:- dels för kostnader som är en följd av att skolan drivs i enskild regi,- dels för kostnader som är en följd av att en fristående skola har tagit emotelever med behov av särskilt stöd,- dels för att skolan erbjuder skolhälsovård.I utbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU16 skriverutskottet, med anledning av motion, att..."stödet till de fristående skolorna skall skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommunala och friståendeskolor och därmed göra avgifter onödiga. Detta är enförutsättning för att alla föräldrar och elever ska ha valfrihet,inte bara ekonomiskt starka grupper." Utskottet skrivervidare: "Utskottet räknar med att det kommer att utgåersättning till de fristående skolorna i förhållande tillelevernas behov och skolornas åtaganden." - - - "Defristående skolorna måste få möjlighet att arbeta efter stabilaoch förutsägbara villkor, varför det är nödvändigt attkommunernas skyldigheter regleras i lag. "I propositionen om fristående skolor föreslår regeringen en radförsämringar jämfört med nu gällande bestämmelser. Regeringen vill ta bortden garanterade lägsta ersättningsnivån. är mycket kritiskt motdetta . Det rubbar på ett mycket olyckligt sätt spelreglerna för de friståendeskolorna, vilket skapar instabilitet och osäkerhet om framtida villkor.Regeringens förslag är ett stort misslyckande för att skapa stabila ochlångsiktiga spelregler. har istället eftersträvat en bredmajoritet,som skapar långsiktighet och förutsägbarhet.Likvärdiga villkorVi anser att de fristående skolorna ska kunna verka påsamma ekonomiska villkor som kommunala skolor, vilketockså förra årets uppgörelse mellan ochsocialdemokraterna faktiskt innebar. Följden av uppgörelsenblev som utskottet skriver i 1994/95:UbU:16..."kommunerna i och med lagändringen kommer att åläggasatt beakta fristående skolors behov av särskild ersättning förextra kostnader jämte schablonbidraget, om sådanaföreligger. Detta innebär att fördelningen av resurser för defristående skolorna då kommer att ske i huvudsakligöverensstämmelse med de fördelningsprinciper som bör gällakommunens egna skolor, nämligen att resurserna fördelasefter behov. "Regeringen vill nu ta bort den lägsta garanterade ersättningsnivån ochföreslår istället att fristående skolor ska erhålla bidrag instämmer självklart i principen att friståendeskolor och kommunala skolor ska erhålla bidrag på samma grunder.Lagförslaget är dock alldeles för vagt formulerat för att de fristående skolornaska ha möjlighet att hävda principen i praktiken.Regeringen skriver i sin proposition: "De kommunala skolorna är i detmoderna skolväsendet självständiga enheter med stor frihet under egetansvar. De kan sägas konkurrera med varandra och med fristående skolor.Denna konkurrens i förening med den valfrihet som finns är enstimulans för skolans utveckling. "Regeringen betraktar alltså de olika skolorna som konkurrenter tillvarandra. Det kan inte vara rimligt att kommunen, som huvudman för den enakonkurrenten, ensidigt ska avgöra bidragsnivåerna för den andrakonkurrenten, d v s den fristående skolan. Det borde ur den synpunkten varasjälvklart att komplettera den föreslagna lagstiftningen med en lägstagaranterad ersättningsnivå från kommunerna.Majoriteten av remissinstanserna stöder principen om likvärdigaekonomiska förutsättningar, men ett flertal instanser förespråkar att denkombineras med någon form av minimiregler, som ger en lägsta garanteradersättningsnivå. Det skulle enligt många fungera som en garanti i situationerdå kommun och skola inte kommer överens.Centerpartiet vill stärka principen om likvärdiga villkor för friståendeskolor genom att också ha en lägsta garanterad ersättningsnivå.Centerpartiet yrkar i konsekvens med detta avslag på regeringens propositioni denna del.Av samma skäl avvisar vi propåer om att flytta hela ansvaret förfinansieringen av till staten, s k nationell skolpeng. Det skulleriskera leda till kraftig centralisering, och förstatligande av helagrundskolan. fullföljer konsekvent den linje som inleddes underfyrpartiregeringens tid, som innebär att kommunalt finansieringsansvar förgrundskolan ska kombineras med en lägsta garanterad ersättningsnivå för defristående skolorna.Hemspråksundervisning ochskolhälsovårdFristående skolor har inte haft någon skyldighet atterbjuda vare sig hemspråksundervisning eller skolhälsovårdtill sina elever. Regeringen föreslår nu att reglerna förändras,så att fristående skolor ska omfattas av skyldigheten atterbjuda både hemspråksundervisning och skolhälsovård.Centerpartiet anser att detta är logiskt enligt principen omlikvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor.Förslaget bör dock kompletteras med villkor för hur dessaåtaganden ska finansieras. Dessutom anser vi att det klart börframgå att olika anordnare kan anlitas för genomförandet. Ifråga om hemspråksundervisnig bör t ex olikainvandrarföreningar kunna anlitas som anordnare avundervisningen.Vi vill påpeka att förra årets uppgörelse faktiskt innebär att kommunerna ärskyldiga att ge extra bidrag för just skolhälsovård. Därför är det förvånansvärtatt regeringen nu ändrar uppfattning och lägger ett förslag där man åläggerfristående skolorna att ha både skolhälsovård och hemspråksundervsiningmen utan att tala om hur detta ska finansieras. Detta bör ges regeringen tillkänna.Elever med behov av särskiltstödNuvarande regler ger starkt stöd för att fristående skolor skafå bidrag som bl a grundas på att man tar emot elever medbehov av särskilt stöd. Förra vårens riksdagsbeslut byggde påden mycket viktiga principen att kommunerna ska beaktabidrag för att de fristående skolorna tar emot elever medfunktionshinder, elever som behöver stödundervisning,undervisning i hemspråk eller elever som behöverundervisning i svenska som andra språk.Regeringen föreslår nu tvärtom, att en fristående skola inte ska vara skyldigatt ta emot en elev, om mottagandet medför betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter för skolan. I konsekvens med detta förslag anserockså regeringen att en kommun inte ska vara skyldig att lämna bidrag försärskilt stöd, om eleven har ett omfattande behov av särskilt stöd och dettaskulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår för skolan.Centerpartiet anser att de fristående skolorna liksom de kommunala måstevara förpliktade att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, ävenelever som kräver extra ekonomiska resurser som t ex funktionshindradebarn. Regeringens förslag leder till att barn med funktionsnedsättning fårmindre möjlighet att ta del av de fristående skolorna. De fristående skolornamåste kunna verka under sådana förutsättningar utan att leda till inslag avsegregation. Reglerna bör utgå från riksdagsbeslutet . Detta börges regeringen till känna.SkolskjutsarVad gäller frågan om skolskjutsar så anser vi att likvärdigavillkor även bör gälla fristående skolor i jämförelse medkommunala skolor. En elev som har gått i en kommunalskola och varit berättigad till skolskjuts kan i och med atteleven börjar en fristående skola bli av med den möjligheten.Vi anser att det måste finnas samma möjligheter för elever ifristående skolor att få tillgång till skolskjuts som för elever ikommunala skolor. Vad som ovan anförts angåendeskolskjuts bör ges regeringen till känna.RättssäkerhetRegeringen föreslår att ett godkännande av en friståendeskola inte automatiskt ska innebära att det medför rätten attfå bidrag. ska i samband med godkännandetpröva frågan om rätt till bidrag. Skälet för att en skola inteska få bidrag är om etableringen av en ny bidragsberättigadfristående skola medför "påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägen. "Regeringen föreslår också att bidrag ska kunna upphävas om förutsätt-ningarna för godkännandet kraftigt förändras. Exempelvis om skolanselevantal väsentligt kommer att överskrida det antal som i ansökan angivitsför fullt utbyggd verksamhet, kan det finnas anledning för attåterkalla rätten till bidrag. Lägeskommunen ska kunna åberopa attförändringarna leder till "påtagliga negativa följder".Centerpartiet anser att skolor som blivit godkända ska ha rätt till offentligfinansiering. Godkännandet av en fristående skola ska göras utifrån skolansförmåga att uppfylla viktiga kvalitetskrav. Det är orimligt att kommunernaska kunna åberopa ekonomiska svårigheter som skäl för att inte bevilja någotbidrag. Möjligheten att välja skola ska inte vara avhängig kommunensekonomi. Det är fel att bedöma fristående skolors verksamhet utifrånkonsekvenserna för kommunala skolor eftersom det svenska skolväsendetenligt skollagen omfattar även fristående skolor. Det är inte heller rimligt atten kommun ska kunna stoppa elever från att välja en fristående skola underförevändning att dessa ej ryms inom den prognos som skolan lämnat. Detfinns uppenbara risker att prognoser slår fel. En för låg prognosskulle hindra skolans möjligheter att ta emot elever, medan en för högprognos kan leda till att lägeskommunen hävdar att etableringen skulle fånegativa konsekvenser för kommunens skolorganisation och därmed utgöraskäl till att neka bidrag. Detta är inte acceptabelt och regeringens förslag böravslås både när det gäller ändrade regler för godkännande och när det gällerindragna bidrag.Antal eleverRegeringen föreslår att en fristående skola skall omfattaminst 20 elever för att bli godkänd och att avsteg endast skallgöras då särskilda skäl föreligger.Det kan få olyckliga konsekvenser om ett visst elevantal fastställs som ennorm med små möjligheter till undantag. De skolor som främst berörs avdenna förändring är skolor i glesbygden, skolor under uppbyggnad och skolorsom tillfälligt råkar ut för ett minskat elevunderlag. För dessa skolor kandenna regel vid en alltför strikt tillämpning komma att innebära storaproblem. Vi anser det onödigt med en reglering av den form regeringenföreslår. I stället bör lagstiftningen utgå från den definition av vad som ärattbetrakta som en skola som redan tillämpas, som framgår av proposition1982/83:1 om skolor med enskild huvudman. "I själva ordet skola ligger att det är frågan om verksamhet förundervisning av elever i grupp. Verksamheten måste vara inställd på vissvaraktighet och får inte vara av bara tillfällig karaktär. Den måste varainriktad på gruppundervisning men behöver inte nödvändigtvis genomgåendeoch bedrivas på detta sätt.Undervisning som någon anordnar enbart för barn som står under hans ellerhennes vårdnad kan inte räknas som skola. Det måste vara fråga omverksamhet som innebär att anordnaren gentemot utomstående åtar sigtillhandahålla undervisning. "anser att förslaget om en strikt reglering som fastställer enminiminivå bör utgå och istället bör ovanstående definition vara tillräcklig föratt ska kunna fatta beslut om verksamheten är att betrakta somskola. Detta bör ges regeringen till känna.SkolavgiftRegeringen föreslår att utbildningen i en fristående skola,som tilldelas offentligt bidrag, ska vara avgiftsfri föreleverna och att de utan kostnad ska ha tillgång till böcker,skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs förutbildningen. Vi anser dock att det är rimligt att skolor medsärskild profil som t ex musik- eller konstinriktning kan ta uten viss avgift för materialkostnader. Vad som ovan anförtsom skolavgift bör ges regeringen till känna.Insyn, tillsyn ochuppföljning-utvärderingRegeringen föreslår i propositionen att den kommun där denfristående skolan är belägen ska ha rätt till insyn iverksamheten hos en fristående skola som får offentligt stöd.Regeringen föreslår också att fristående skolor som fåroffentligt stöd ska vara skyldiga att delta i den kommunalauppföljningen och utvärderingen av skolan i den utsträckningsom lägeskommunen bestämmer.Fristående skolor står under tillsyn av och deltar i den nationellauppföljning och utvärdering som bedriver. tillsynöver fristående skolor syftar till att garantera föräldrar och elever, somväljeren fristående skola, att skolans utbildning motsvarar de kvalitetskrav somrespektive läroplan förutsätter.Regeringens förslag om uppföljning och utvärdering uppfyllerinte kravet på rättssäkerhet för de fristående skolorna. På andra områden därkommunen betalar ersättning till externa företag bland annat inom barn- ochäldreomsorgen, är det vanligt att parterna kommer överens om uppföljning.Detta bör även gälla för fristående skolor. Uppföljning och utvärdering börske i samråd med de fristående skolorna.Rågången mellan kommunalt och enskilt huvudmannaskap måste hållasöppen. Grunden för medborgarnas insyn i en verksamhet ska vara detkommunala huvudmannaskapet. När kommunen genom avtal överlämnar tillett privat företag att tillhandahålla kommunala tjänster innebär det attkommunen alltjämt är huvudman för verksamheten. I sådana falla är detrimligt att den medborgerliga insynen i den avtalade verksamheten ärdensamma som om kommunen själv hade bedrivit den.Då kommunen endast ger ekonomsikt stöd eller bidrag till en verksamhetär läget ett annat. Då är kommunen inte längre huvudman och följaktligeninte på samma sätt ansvarig för verksamhetens innehåll. I sådana fall bör denmedborgerliga insynen begränsas till de villkor som kommunen ställt för sittstöd. Om dessa villkor också skall omfatta insynsrätten har kommunen i varjeenskilt fall att själv avgöra - undantaget de verksamheter där villkoren redanfinns reglerade i lag.Det innebär att enskild verksamhet som bedrivs med kommunala bidrag,även om insynsrätten inte villkoras, är undantagen allmänhetens insyn. Inomramen för den samhälleliga tillsyn som gäller för all lagreglerad verksamhethar också allmänheten genom tillsynsmyndigheten möjlighet att få del av deuppgifter som kommit vid tillsynen. avstyrker förslaget om enkommunal insyn då vi anser att tillsyn är tillräcklig. Detta börges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå regeringens förslag om slopande avden garanterade ersättningsnivån i bidraget till fristående skolor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolhälsovård och hemspråksundervisning,3. att beslutar avslå regeringens förslag till ändrade reglerför godkännande av fristående skolor,4. att beslutar avslå regeringens förslag om att Skolverketskall kunna upphäva en skolas bidrag om den har vuxit kraftigt ielevantal,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elever med behov av särskilt stöd,6. att beslutar avslå regeringens förslag om att enfristående skola skall ha ett lägsta antal elever för att bli godkänd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolskjuts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolavgift,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning och utvärdering,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insyn.