mot · GJ02Ub19 · 1996-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:145 Kvalificerad yrkesutbildning m m. I propositionen föreslås att en försöksverksamhet med en nykvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå inledsunder 1996. Försöket ska omfatta 1 700 nybörjarplatser.Utbildningen ska förena en praktisk inriktning medfördjupade teoretiska kunskaper. Utbildningen ska gesformen av lärande i arbete på en arbetsplats under cirka entredjedel av utbildningstiden. Utbildningen avses gefördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som idagkrävs för kvalificerade uppgifter i en modernt organiseradproduktion av varor eller tjänster.Återkommande utbildning eller livslångt lärande kommer att bli alltviktigare begrepp i arbetslivet. Många företag rapporterar att derasmedarbetare ofta inte har den kompetens som krävs för de arbetsuppgifter deär satta att sköta. Den genomförda utredningen om kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (- SOU 1995:38) redovisar att det finnsstora behov av en mer avancerad yrkesutbildning.Förändringar i yrkeslivet går oerhört snabbt och kraven på ökadkompetens ökar med bl a den snabba teknologiska utvecklingen.Det ställs också mycket höga krav på medarbetarna att kunna ta ett egetansvar, att vara kreativa, att kunna arbeta i grupp, att vara flexibla, att från tidtill annan byta grupptillhörighet, dvs arbeta i projekt- eller uppdragsorganisa-tioner etc. För många innebär detta en betydande omställning jämfört medtidigare, och kräver det utbildning.Mycket av utbildningen som sker är i form av "on the job training"eller i s k lärande organisationer. Långt ifrån alla arbetsplatser har resurserfördetta och i all synnerhet gäller det förhållandet för de mindre företagen. Menäven många stora företag har utbildningsbehov som är svåra att tillgodose.För vissa medarbetare behövs dessutom betydligt mer kraftfulla insatser iform av ett teoretiskt/praktiskt kompetenslyft. Exempelvis gymna-sieingenjörer och gymnasieekonomer som varit yrkesverksamma i 10 till 20år skulle kunna ha stor nytta av en påbyggnad av sin utbildning.Möjligheten till personalutbildning är mycket ojämlikt fördelad mellanolika personalkategorier. De som redan har en god utbildning är oftast de somfår störst möjligheter till fort- och vidareutbildning. Visserligen har undersenare tid en viss insikt spridit sig i större företag och organisationer om attdet är helt nödvändigt att kompetensutveckla alla medarbetare ifall man skallkunna bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet och god lönsamhet.Utbildningsinsatser behövs för alla branscher, inte minst för de mindre ochmedelstora företagens vidareutveckling. Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt attflaskhalsar som uppstår i företagen p g a brist på kompetens elimineras såfort som möjligt. Vi vill här betona vikten av en nära arbetslivsanknutenutbildning med tydliga praktikinslag och med ett utbildningsinnehåll somsvarar mot dagens behov av kompetens. För att öka tillväxten och stimuleraföretagen krävs utbildningsinsatser av det slag som en kvalificeradyrkesutbildning avses ge.Mycket pekar på att det inom de flesta branscher finns ett stort behov av attmedarbetare fortsätter och skaffar sig en yrkesinriktad utbildning ovanpågymnasieskolan. Allt talar dessutom för att behovet av arbetskraft med dennautbildningsbakgrund kommer att växa år från år.Utbildningens utformningI en ny utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå är det enlång rad behov som skall tillgodoses. är det viktigtatt inte medverka till att skapa ett nytt "lappverk" därmeritvärdet av genomgången utbildning är oklart. Inte minstmåste utbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länderoch även i ett internationellt perspektiv i övrigt.Utbildningen måste ges ett sådant innehåll att eleverna efter genomgångenutbildning - av olika längd - kan ges utbildningsbevis eller examina som harett tydligt och väl känt meritvärde på arbetsmarknaden. Meritvärdet skall varagångbart, inte bara i utan även internationellt Av detta följer att detmåste finnas utbildningsplaner som fastställs på nationell nivå och attexaminationskraven, där så är aktuellt, också fastställs centralt.Eftersom det är mycket breda utbildningsbehov som skall tillgodoses,alltifrån tillverkningsindustri till service och offentlig förvaltning, kommerkursplanearbetet att kräva stor omsorg. Erfarenheterna från gymnasieskolanvisar dock att ett mycket stort antal utbildningsmoment är gemensamma,även på de mest skilda utbildningsprogram. Så kommer också att vara fallet iden eftergymnasiala yrkesutbildningen varför det kommer att finnas storamöjligheter till överlappning och samläsning mellan skilda utbildningar.Den eftergymnasiala yrkesutbildningen bör utformas som en integrerad deli den övriga högskolan och med, i princip, samma tillträdesregler. Det skallbetonas att utbildningen är eftergymnasial och ingen ersättning förgymnasieskolan eller komvux.Utbildningen bör utformas som ett antal korta kurser som både kansammanfogas till längre utbildningsvägar (ett, två eller ) eller läsasseparat som fort- och vidareutbildning. Detta bör ges regeringen till känna.HuvudmanEftersom det handlar om en eftergymnasial utbildning börhögskolan vara huvudman med allt vad det innebär i form avorganisation, resurshantering, examination etc. Enkvalificerad yrkesutbildning kräver betydligt störreupptagningsområden än kommuner och då är de regionalahögskolorna lämpliga huvudmän. Högskolan är också denhuvudman som bäst kan garantera kvaliteten ochjämförbarheten i utbildningen, oavsett var i landet denanordnas. Däremot behöver inte högskolan vara genomförareav utbildningsinsatsen utan hela eller delar av denna kanläggas ut på ett antal olika utbildningsanordnare, gärna medlokal anknytning. Detta bör ges regeringen till känna.Genom kursutformningen skapas möjligheter att tillgodoräkna sig redangenomgången utbildning vid övergång till andra högskoleutbildningar. I vissafall kommer betydande delar av utbildningsprogrammen att varagemensamma, exempelvis språk, data och matematik, medan andra är meryrkesspecifika, och där får möjligheten att tillgodoräkna prövas från fall tillfall. Ambitionen måste vara att skapa ett flexibelt system som ger möjlighetertill övergång i båda riktningarna. För varje utbildning måste det anges vilkakurser som är direkt överföringsbara vid högskolestudier.Som ett led i kvalitetssäkringen bör riktlinjer för upphandling avutbildningsinsatser från utbildningsanordnarna utformas på nationell nivå,men med möjligheter till regional anpassning.För att utbildningarna skall svara mot de faktiska behoven är det också avstörsta vikt att arbetslivets företrädare får möjlighet att delta iutformningen.Då räcker det inte med arbetsmarknadens centrala parter, utan företrädare förbranschorganisationer, yrkesföreningar etc. måste också engageras. Äveninom utbildningsföretagen finns en hög kompetens inomområdet vuxenpedagogik som bör tas tillvara i det praktiska arbetet. Detta börges regeringen till känna.ForskningsanknytningFör att ge utbildningen den kvalitet som eftersträvas är detnödvändigt med en forskningsanknytning. Det är viktigt förutbildningen och dess meritvärde men det ligger också ettegenvärde i att vidga fältet för forskning om arbetslivetsvillkor, teknikens påverkan, organisationsutveckling,kvalitetsstyrning etc. Visserligen pågår en del sådanforskning vid några högskolor men det är ofta en forskningsom befinner sig relativt långt från den praktiskatillämpningen i arbetslivet. Det som behövs är ocksåtillämpad forskning om nya företag och branscher. Mångafrågor kring fort- och vidareutbildning är av den arten att deväl förtjänar ett forskarintresse liksom forskning kringdistansmetoder och modern vuxenpedagogik.All högre utbildning bör vila på vetenskaplig grund och det gällernaturligtvis även den mer kvalificerade yrkesutbildningen. Dock bör mansamtidigt notera att här - liksom inom utbildningarna för vård- ochundervisningsyrken - är det en kombination av vetenskaplig grund ochbeprövad erfarenhet som ger det bästa resultatet.FörsöksverksamhetRegeringen föreslår i sin proposition att enförsöksverksamhet med 1 700 platser skall inledas under1996. Försöksverksamheten skall pågå , 1997 och1998. Regeringen skriver i propositionen: "Enligtregeringens bedömning är det viktigt att tillgodose behoveninom vissa branscher av en ny kvalificerad yrkesutbildningmed stark arbetslivsanknytning. "Att föreslå en försöksverksamhet med 1 700 platser anser vi vara otill-räckligt. För att tillgodose arbetslivets behov, som regeringen själv påpekar,med fler medarbetare med högre kompetens räcker det inte med de 1 700föreslagna platserna. Tempot i försöksverksamheten måste höjas, dvs flerplatser i försöken behövs redan första året och en successiv ökning år 2 och 3i försöksperioden. Om inte antalet platser ökar riskerar det att dröja till år2000 innan det börjar märkas några påtagliga effekter av den nya utbild-ningen.Som redan tidigare konstaterats är behoven av en kompetensförstärkning såuppenbara att få ifrågasätter nödvändigheten av kraftfulla insatser. Det gällerallt ifrån ett grundläggande "kunskapslyft" till kvalificerade yrkesutbildningaroch forskningsinsatser. Akademikerorganisationen har visat attSverige, för att nå en genomsnittlig BNP-tillväxt om till år2010, behöver öka antalet eftergymnasialt utbildade med ca 700 000, dvs näranog en fördubbling mot dagens 800 000. Därtill krävs ytterligare ett stortantal för att ersätta pensionsavgångarna fram till den aktuella tidpunkten.Försöksverksamheten med den kvalificerade yrkesutbildningen bör inledasmed de föreslagna 1 700 nybörjarplatserna och därefterbyggas ut med 1 000 nybörjarplatser och 2 000 och därefter 1 000 respektive 2 000 per termin under 1998.Vårt förslag innebär att det kommer att vara 9 400årsstudieplatser till skillnad från regeringens förslag som endast kommer upptill 3 400 årstudieplatser. I utredningen eftergymnasial yrkes-utbildning (SOU 1995:38) föreslår man 20 000 årsstudieplatser.Riksdagen bör redan nu ange en ökning av antalet platser ienlighet med den utbyggnadsplan vi anger. Regeringen bör återkomma ibudgetpropositionen med förslag om finansiering förverksamheten under . Detta bör ges regeringen till känna.Vid de mindre och medelstora högskolorna finns ofta en tradition av närasamverkan med näringslivet. Det skapar förutsättning för en starkarbetslivsanknytning på det sätt som förutsätts i den nya kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen, utan att avkall görs på närheten tillforskning och akademisk kvalitet. Därför bör större delen avutbildningsplatserna tillkomma de mindre och medelstora högskolorna.Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningens längd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om huvudmannaskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetslivets företrädare deltar i utformningenav utbildningarna,4. att begär att regeringen i budgetpropositionen hösten1996 återkommer med förslag om finansiering av verksamheten ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av platser.