mot · GJ02Ub33 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. anser att universitets- ochhögskolereform var viktig att genomföra för att bl a ökamångfalden inom utbildningen. Beslutsbefogenheter vadgäller regler för behörighet, urval och antagning har i höggrad överförts till universitet och högskolor, vilket har letttill en ökad regional profilering.Syftet med universitets- och högskolereform var att få enändamålsenlig ansvarsfördelning mellan statsmakterna, regeringen, riksdag,myndigheter, universitet och högskolor. Detta skulle i sin tur leda tillmångfald i utbildningsutbudet, bättre anpassning till studenternas efterfrågansamt effektivisering av utbildningen med upprätthållande av hög kvalitet.Reformen byggde i hög grad på en kedja av tidigare beslut. årshögskolereform innebar en betydande decentralisering vad gäller t exanslagssystem och lokal frihet att utnyttja tillgängliga resurser.Det finns dock kritik mot reformen, som rör behörighets- och urvalsregler-na, som är berättigad. Relativt likartade utbildningar har haft olika behörig-hets- och urvalsregler. En del högskolor har även ändrat tillträdesreglernamed kort varsel. Detta har lett till att den enskildes möjligheter attöverblickaoch bedöma chanserna att bli antagen till olika program och kurser har blivitsvårare. anser att studentens rättssäkerhet är viktig, och därförmåste vi ta kritiken på allvar. Vi vill hitta lösningar som kombinerarrättssäkerheten med en decentraliserad struktur. Det måste även fortsätt-ningsvis finnas utrymme för en regional profilering på det enskilda lärosätet,men vi måste också skapa ett system som är överblickbart och som på etttillfredsställande sätt leder till att studenterna kan planera sin studier.En genomgång av remissyttrandena till utredningarna Behörighet och urval- förslag till nya regler för antagning till universitet och högskolor (SOU1995:71) samt promemorian Gymnasieskolan - en bred grund för högskolan! (Ds 1995:56) visar att remissinstanserna anser att det vore olyckligt att göraalltför stora förändringar i behörighets- och urvalssystemet så snart efter 1993års högskolereform.Centerpartiet anser att vissa förändringar måste göras utifrån studentensrättsperspektiv. Antagningskraven har en viktig roll att fylla dels genom attge viktiga signaler till presumtiva studenter, dels som vägledning i gymnasiet.Vi vill dock påpeka att det är viktigt att låta nya system "sätta sig" utan gör alltför långtgående ändringar. Regeringen har ansvar och skyldighetatt innan ge tydliga och klara besked ombehörighets- och urvalssystemet.Grundläggande behörighetför studerande frångymnasieskolan ochgymnasial vuxenutbildningRegeringen föreslår att kompletteringar ska införas ihögskoleförordningen för sökande med slutbetyg enligt nyabetygssystemet. Benämningen "allmän behörighet" skaändras till "grundläggande behörighet". För sökande medbetyg enligt gamla betygssystemet kommer nuvarande reglerfortsätta att gälla.Grundläggande behörighet ska den ha som:- från gymnasieskolan fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformatprogram och har lägst betyget Godkänt på kurser omfattande minst 90procent av antalet gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program-eller- från gymnasial vuxenutbildning fått slutbetyg och har lägst betygetGodkänt i kurser omfattande av antalet gymnasiepoängsom krävs från gymnasial vuxenutbildning.-RUT-93 (SOU 1995:71) förespråkar att lägsta betyget ikärnämnena engelska, svenska, matematik, naturkunskap,religionskunskap och samhällskunskap måste vara Godkänt.Även remissinstanserna ställer sig bakom den syn på allmän behörighetsom utredningen förespråkar medan regeringen väljer att frångå kravet om attstuderande ska ha godkänt i alla kärnämnen.Propositionens skrivelse om att eleverna måste ha "godkänt i flertaletkärnämnen" som en tillräcklig skärpning är inte tillfredsställande.Kärnämnena konstruerades vid reformen av gymnasieskolan för att ge elevenen bredd i sin kunskap. Det är viktigt att högskolans utbildning kan bygga påatt studerande har tillräckliga förkunskaper och studiefärdigheter. Det ärviktigt att uppmuntra studerande att utnyttja gymnasieskolan på ett sätt somfrämjar de framtida studierna - utan att det för den sakens skull leder till enspecialisering . Med detta som bakgrund anser viatt förslaget i om Godkänt i alla kärnämnen är rimligt.För att uppnå den bredd på kunskapen som behövs för högre studier anservi att betyget Godkänt i kärnämnena ska vara obligatoriskt och ingå i de 90procenten som krävs för att eleven ska vara behörig. Detta bör ges regeringentill känna.För vissa utbildningar, som t ex konstnärliga utbildningar, där personligaanlag eller kvalifikationer spelar en stor roll för den sökta utbildningen, börinte Godkänt i alla kärnämnen var avgörande för att kunna bli antagen tillutbildningen. anser att bör få i uppdrag attfastställa behörighetskrav för dessa utbildningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.Särskild behörighet -standardbehörighetRegeringen föreslår att:- ska efter hörande av samt universitet ochhögskolor utveckla och fastställa ett begränsat antal standardbehörigheterför att uttrycka kraven på särskild behörighet för de program och kursersom vänder sig till nybörjare i högskolan.-- För de utbildningar som leder till yrkesexamina (exklusive de konstnärligaexamina) enligt högskoleförordningen ska efter hörandeav samt universitet och högskolor bestämma vilkastandardbehörigheter som skall gälla.-- För övriga kurser och program som vänder sig till nybörjare i högskolanska respektive högskola besluta vilka standardbehörigheter som ska gälla,alternativt att något krav på särskild behörighet inte ska gälla.-Centerpartiet anser att målsättningen att görabehörighetssystemet mer överskådligt är positivt. Att ha ettsystem med olika standardbehörigheter ger möjlighet attförena större förutsebarhet ifråga om tillträdesvillkoren meden lokal antagning till högskolor och universitet. Detkommer också att underlätta för den enskilde studenten attöverblicka och bedöma chanserna att bli antagen till olikaprogram och kurser. Remissinstanserna ansluter sig tillförslaget på ett system med ett antal standardbehörigheter.Det är viktigt att antalet profiler i form avstandardbehörigheter är tillräckligt stort för att tillgodose demycket skiftande förkunskapskrav som finns för olikautbildningar. förordar 16 stycken olikastandardbehörigheter. ansluter sig i stort sett tillutredningens förslag. Att som regeringen förorda ett färreantal standardbehörigheter är inte tillfredsställande. För attkonkurrera kan enskilda lärosäten vilja erbjuda ett så brettutbildningsutbud som möjligt. Ur den aspekten är det viktigtatt standardbehörigheterna inte är för få till antalet utanverkligen ger det utrymme som behövs för att det enskildalärosätet skall kunna både specialisera sig och profilera sigsom lärosäte. Dett bör ges regeringen till känna.Förslaget i om vilka förkunskapskrav som skall ingå istandardbehörigheterna uppnås tillstor del endast på naturvetenskaps- ochsamhällsvetenskapsprogrammet. Detta är inte tillfredsställande. Det är viktigtatt kurser från andra program än de traditionella teoretiska skall kunna ingå istandardbehörigheterna. Därför behöver systemet med standardbehörigheterutvecklas till att innehålla även kurser från andra program än natur-vetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen.Vad gäller utbildningar som leder till yrkesexamina föreslår regeringen attdessa bör ha nationellt gällande behörighetsregler. Regeringen menar att dåflertalet av dessa utbildningar leder till yrken som statsmakterna har intresseav att reglera är det av vikt att utbildningarna bedrivs på liknande villkor vidsamtliga högskolor. anser att även utbildningar som leder tillyrkesexamina bör kunna ha en viss regional profilering. Det är inte önskvärtatt ha nationellt gällande behörighetsregler för dessa utbildningar. Olikauniversitet och högskolor måste kunna få välja olika utbildningsprofileranpassade till de egna förutsättningarna. Att få en helt homogenstudentgrupp för yrkesutbildningar är inte önskvärt. Konkurrensen omstudenterna leder också till att utbildningsprofiler av helt nya och vitt skildaslag kan växa fram. Yrkesutbildningar bör därför kunna ingå i de avregeringen föreslagna standardbehörigheterna. Detta bör ges regeringen tillkänna.UrvalRegeringen föreslår att:- minst en tredjedel av platserna på högskolan ska besättas på grundval avbetyg. Regeringen ska fastställa regler för hur de nya betygen skameritvärderas efter förslag från ,-- minst en tredjedel av platserna ska besättas på grundval av resultatet påhögskoleprovet.-Det är av rättviseskäl viktigt att meriter prövas enligt sammamodell vid alla högre lärosäten. beskriver trealternativa modeller för hur gymnasiebetygen kanmeritvärderas och förordar en modell som innebär att manbara räknar med betygen på kurser som ingår ibehörighetskraven utökade med ett antal kurser som gerkunskaper som är speciellt viktiga för den söktautbildningen. Kurserna bör kallas meritkurser och anges i ensärskild förteckning. Betyg på kurser omfattande maximalt 1500 poäng får användas och meritvärdet grundas på kursenspoäng multiplicerat med en betygsfaktor.Bland remissinstanserna finns det olika uppfattning om vilken modell manbör följa. Ett trettiotal remissinstanser ansluter sig till modell nr 3 somförespråkas av RUT-93.Ett femtontal remissinstanser förespråkar arbetsgruppens modell.Skolverket förespråkar en modell där varje betyg viktas och multiplicerasmed summan av alla kurspoäng inom det betyget och därefter adderas denuppnådda poängen för varje betyg.Regeringen föreslår att får i uppdrag att, efter hörande avStatens skolverk och VHS samt universitet och högskolor, inkomma medförslag om hur de nya gymnasiebetygen ska värderas. Arbetet bör, enligtregeringen, utgå från det förslag en arbetsgrupp presenterar i Ds 1995:56 sombl.a. innebär att av kurserna i slutbetyget bör ingå iberäkningsunderlaget. I Ds 1995:56 finns också förslag till jämförelsetal förde nya betygen så att betygen omvandlas till siffror.Centerpartiet anser att det ännu inte föreligger ett tillräckligt bra förslagnärdet gäller hur de nya gymnasiebetygen ska meritvärderas som grund förurvalet. Remissopinionen visar en mycket splittrad bild, vilket är ett teckenpå att frågan bör studeras ytterligare. Det måste dock ske mycket skyndsamt,så att ingen fördröjning sker inför antagningen höstterminen 1997.Regeringen bör återkomma till med förslag om hur de nyagymnasiebetygen ska meritvärderas. Detta bör ges regeringen till känna.I högskoleförordningen anges att urvalsgrunden för sökande tillhögskoleutbildning är betyg, högskoleprov, annat särskilt prov, tidigareutbildning samt arbetslivserfarenhet. Högskolorna får med utgångspunkt frånhögskoleförordningens bestämmelser själva utforma urvalsgrunderna förutbildningarna.Betygen kommer även att vara den vanligaste och därmedviktigaste urvalsgrunden. Vi anser därför att det är viktigt att dessa värderaslika vid urval, oavsett till vilken högskola studenten söker. Vad gällerhögskoleprovet vill vi poängtera vikten av att detta utformas på ett sådant sättatt det inte missgynnar vissa grupper. Kritik som framkommit mot provet ärbl a att det tycks missgynna kvinnor. Det har visat sig att kvinnor med ettvisst högskoleprovresultat som grupp presterar bättre i sina högskolestudierän männen med samma provresultat. Detta är inte tillfredsställande.Kritik har också framkommit att proven är för allmänt hållna och att de intetillräckligt bra prövar de speciella förutsättningar som krävs för vissautbildningar.Utredningen föreslår att varken gymnasiebetyg eller högskoleprov ska fåanvändas som enda urvalsinstrument för hela antagningen. Majoriteten avremissinstanserna är positiva till att det ska finnas fler urvalsgrunder.Centerpartiet anser att det är viktigt att få ett mångfald i urvalsförfarandet.Olika urvalskriterier gynnar olika grupper av sökande. För gruppklimatet ochför kvaliteten i utbildningssituationen är det bra att studentgruppen ärheterogen. Det är därför viktigt att fler urvalskriterier används vidantagningen till en utbildning. En sökande ska kunna komma in på t ex betygmedan en annan sökande kommer in på samma utbildning genom t exhögskoleprovet.Det är också viktigt att utveckla nya urvalskriterier. De traditionellaurvalsmetoderna med betyg och högskoleprov är inte tillräckliga för urval iframtiden. Risken är stor att sökande med goda förutsättningar för denaktuella utbildningen men med mer udda meriter inte kommer till sin rätt omman enbart använder betyg eller högskoleprov som urvalsgrund. I många fallär det dessutom andra kvalifikationer som är viktiga för den söktautbildningen än de som man mäter med betyg eller högskoleprov. Det mestpåtagliga exemplet är de konstnärliga utbildningarna, där man av tradition görurvalet baserat på inträdesprov eller insända arbetsprov. Andra exempel är tex läkarlinjen där man gör ett urval baserat på bl a levnadsbeskrivning,skriftlig motivering och intervjuer. Även till journalistutbildningen finnsspeciella prov.Högskolorna bör även fortsättningsvis uppmuntras att utveckla ochkonstruera nya urvalssystem. Det är lämpligt att får enkontrollerande funktion så att nya urvalsinstrument leder till att olika grupperav sökande gynnas.En reglering av hur stor del av de antagna som ska tas in på olikaurvalskriterier anser vi inte vara nödvändigt. Däremot förespråkar vi enmodell där högskolorna måste använda minst två urvalskriterier. Detta börges regeringen till känna.Annat särskilt provRegeringen föreslår att särskilt prov endast bör få tillämpassom urvalsmetod till utbildningar som syftar till yrken medkrav på särskilda egenskaper eller specifik kompetens.Regeringen förespråkar att de särskilda urvalsprovenanvänds restriktivt.Centerpartiet konstaterar att regeringen tyvärr vill minska möjligheten attgenomföra särskilda prov för antagning till högre utbildning. De särskildaproven har spelat en stor roll i rekrytering av grupper som inte tillhör de mestkvalificerade men som ändå har stora förutsättningar att klara av såväl studiersom en yrkesverksamhet inom de områden de är aktiva. Propositionennämner bland annat arkitektprovet och prov till vissa språkämnen.Dessa prov bör självfallet inte användas i sådan utsträckning attansträngningar som görs på gymnasiet blir meningslösa. Det är däremot syndatt regeringen vill stänga dörren och införa ytterligare restriktioner eftersomprov skulle kunna vara ett sätt att rekrytera nya grupper och skapa en ökadpluralism på utbildningarna, något som positivt skulle bidra till en högrekvalitet. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnämnen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnämnen för konstnärliga utbildningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antal standardbehörighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behörighetsregler för yrkesexamina,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gymnasiebetygens meritvärdering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om urvalskriterier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om urvalssystem.