mot · GJ02Fi108 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:213 Minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting SammanfattningRegeringen förslår att statsbidraget ska sänkas till kommuneroch landsting som väljer att höja skatten för och1998. Trots vissa undantag anser vi att förslaget bör avslås.MotiveringDen kommunala verksamheten är välfärdens kärna medviktiga verksamheter som utbildning, sjukvård och barn- ochäldreomsorg. Efter en stark expansion utvecklades verksamheten i lugn takt under 1980-talet.De senaste årens ekonomiska kris har ställt verksamheternainför svåra prov. Totalt minskade under åren 1992 till 1995kommunsektorns inkomster av skatter och statsbidrag medomkring i fasta priser. Kommunerna har möttdessa inkomstminskningar genom att dra ner sina kostnaderoch försämra de ekonomiska resultaten. Kraven påkostnadsneddragningar har drabbat den ordinarie kommunalakonsumtionen extra hårt eftersom kostnaderna försocialbidrag och arbetsbefrämjande åtgärder ökat kraftigt.Samtidigt som kostnaderna för kommunernas ordinarie konsumtion harminskat med har behovet avkommunala tjänster ökat med till följd av befolknings-förändringar. För att klara oförändrad servicenivå krävdes alltså avkommunernas kärnverksamheter rationaliseringar i storleksordningen 12-14procent under dessa år. Dessa har till en del varit möjliga att genomföra menresultatet har också i många fall blivit sänkta servicenivåer och kvalitets-försämringar.Vår bedömning är att den här anpassningen av den kommunala verksamhe-ten till stor del var ofrånkomlig med de ekonomiska förutsättningar somskapats av den ekonomiska krisen. Anpassningen har dock lett till attmarginalen för ytterligare kostnadsneddragningar som inte påverkar kvaliténhar minskat avsevärt.Kommunsektorns inkomster i fasta priser fortsätter att minska de närmasteåren. Enligt uppgår minskningen för primärkommunernasdel till . Den viktigaste orsakerna tillminskningen är höjningen av de avdragsgilla egenavgifterna med en procentom året 1996-1998, vilken urgröper kommunernas skatteunderlag. Stats-bidragen minskar också i värde eftersom de avses förbli nominellt oföränd-rade.På kostnadssidan väntas socialbidragen fortsätta att öka till följd avindragningarna i olika sociala trygghetssystem. En faktor som också sätterpress på kommunerna är förslaget att lagfästa krav på ekonomisk balans iprimärkommunerna 1999 och 2000. Sammantaget betyderdenna utveckling enligt att denkommunala konsumtionen måste skäras ner framtill som behovet av kommunala tjänster ökar med knappt enprocent till följd av befolkningsförändringar. Sammantaget innebärdetta att gapet mellan behov och resurser växer med omåret. Regeringen redovisar i sin bedömning ett något lägre gap, mentendensen är densamma.Kostnadsneddragningarna leder också till personalminskningar i primär-kommuner och landsting på 20-50 000 anställda beroende påom man skall tro på regeringens eller kommun- och landstingsförbundensbedömningar.Det är viktigt att notera att det finns mycket stora skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan enskilda kommuner och landsting. I många fall krävskostnadsneddragningar på för att nå upp till balanskraven islutet av decenniet. Några kommuner har så god ekonomi att de kan klarakraven utan ytterligare anpassning av sina kostnader.Förslaget att minska statsbidragen till de kommuner som höjer sin utdebite-ring 1997 eller 1998 bör avvisas av såväl principiella som ekonomiska skäl.Förslaget innebär i praktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernassjälvbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som en yttersta nödfalls-åtgärd om det föreligger reella hot att kommunerna genom okontrolleradeskattehöjningar riskerar att allvarligt skada den totala samhällsekonomin.Några sådana hot föreligger enligt vår mening inte . Det är bara drygt ettår sedan de förra skatterestriktionerna för kommunerna avskaffades. Att nuåterigen införa restriktioner riskerar leda till att sådana blir mer ellermindreen rutinåtgärd, som helt urgröper grundlagens krav på stadgande omkommunalt självbestämmande.Vi bedömer att de skattehöjningar som kan bli aktuella utan sanktionerkommer att vara mycket små. 1995 höjdes visserligen den genomsnittligakommunala skattesatsen i riket med beroende på höjningar i ett flertalstorstäder, som delvis fick ses som en anpassning till reaktion efter dettreåriga skattestoppet och den exempellösa neddragningen av kommunernasinkomster . 1996 blev skattehöjningarna betydligt mermåttfulla och stannade vid en höjning av medelutdebiteringen av 16 öre.Detta är långt mindre än de skattehöjningar som genomfördes påstatlig nivå.Alla kommun- och landstingspolitiker är väl medvetna om det pressadeekonomiska läget för kommuninvånarna och kommer i det längsta att dra sigför att höja skatten. Det finns ändå ett fåtal kommuner där skattehöjningar denärmaste åren kan komma att framstå som det minst dåliga alternativet.Förutom de tre kommuner som skall undantas enligt regeringens förslag finnsdet också andra kommuner som drabbas av stora inkomstminskningar tillföljd av skatteutjämningsreformen och som dessutom kan ha en dåligekonomi i utgångsläget. Det finns också några kommuner och landsting som iutgångsläget har så dåligt resultat och soliditet att det kan bli mycket svårtattmed bara besparingar klara balanskraven till 1999 resp 2000. I någrakommuner förvärras problemen av kriser i de kommunala bostadsbolagen,som orsakar kommunerna stora kostnader till följd av ingångna borgens-åtaganden.Vi bedömer att med den allmänna återhållsamhet mot skattehöjningar somfinns hos kommunpolitikerna och med de lättnader för kommunerna som viföreslagit ovan är den föreslagna bestraffningen av kommuner som höjerskatten inte nödvändig. Sannolikt kommer skattehöjningarna under allaförhållanden att bli mycket små, kanske motsvarande en höjning av medel-utdebiteringen i riket i storleksordningen högst . Detta är ettprissom får accepteras för att bevara kommunernas självbestämmande och ge ettnödvändigt andrum till de allra hårdast utsatta kommunerna och landstingen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå propositionen i sin helhet.