mot · GK02Ub4 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Det är en prioriterad politisk uppgift att skapa förutsättningarför förminskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. I dessasammanhang är forskning och utveckling väsentligainstrument för att nå framgång. Denna uppfattninggenomsyrar i princip alla program för att ökasysselsättningen.Det är emellertid inte forskning generellt som bör stödjas utan forskningsom svarar mot samhällets behov. Detta kommer till klart uttryck på sidan 36i prop. 1996/97:5 där det dels sägs: "Forskningens inriktning skall svara motbehoven i samhället" dels "För att den statliga forskningen skall varatillväxtstimulerande krävs att den faktiskt är användbar för näringslivet".Underförstått i ovanstående ligger även att resultaten av den statligtfinansierade forskningen sprids snabbt till alla berörda parter så attresultatenkan nyttiggöras och medverka till ökad sysselsättning. är många forsk-ningsinstitutioner dåliga på just detta. Det har bl.a. påpekats avRiksrevisionsverket nyligen.I ett samhälle som förändras snabbt och där resurserna är begränsade gällerdet att resurserna satsas på expanderande näringar. Samstämmiga rapporterpekar ut tjänstesektorn som den del av näringslivet som kommer att genereraarbetstillfällena medan sysselsättningen i industrin går tillbaka.Inom tjänstesektorn kan rese- och turistindustrin enligt vissa beräkningarsom gjorts av Turistdelegationen generera mellan 25.000 och 100.000 nyaarbetstillfällen . Den huvudsakliga delen av denna sysselsättningkommer att ske i småföretag.Situationen är emellertid problematisk eftersom både rese- och turist-industrin och småföretagen är forskningsfattiga, som det är forsk-ning och kunskapsutveckling som är nyckeln till framgång.Turismen i samhället ur ett konsumentperspektiv fyller många funktioner.Den bidrar till människors välbefinnande genom natur- och kulturupplevelsersamtidigt som det finns omfattande rekreativa inslag i turismen.Ur ett producentperspektiv är turismen en affärsverksamhet. Ett museummåste ha vissa besökssiffror för att få fortleva och en restaurang måste hastörre intäkter än kostnader för att överleva. Exemplen är olika men visarbåda på att det är marknadens efterfrågan som avgör en verksamhets varaeller inte vara oberoende av om den är privat eller offentligt finansierad.Det är framförallt de privata småföretagarna som skall bygga upp storadelar av den framtida turismen. Denna uppbyggnad av små och medelstoraföretag inom rese- och turistbranschen skall ske inom samtliga delar avSverige.Det förslag som finns i propositionen avseende "satsning på forskning omturismen vid i " är inte välmotiverat utifrån densamlade rese- och turistnäringens aspekter. Anledningen är att programmetfrämst avser forskning som kan vara sysselsättningsskapande inom mål 6-området (se t.ex. sid 17-18 i skrivelse). Turismen inom mål6-området är en marginell del av turismen i även om vinterturismeninkluderas. Detta innebär att forskning om huvuddelen av den svenskaturismen lämnas utanför.Denna inskränkning i den turistiska satsningen när det gäller forsknings-inriktning (stödja mål 6-området) framgår inte av regeringens propositionmen den framgår väl av det i propositionen refererade underlagsmaterialet,vilket delvis återgivits ovan. För att i någon mån reducera intrycket avsatsningen på mål 6-området sägs i propositionen att Högskoleverketföreslagit att Turistdelegationen skall "undersöka möjligheten att göra ennationell insats för kompetensutveckling i turistbranschen med hjälp av EU:sstrukturfonder mål 2, 4 och 6 samt det föreslagna kunskapscentret vidMitthögskolan".Vilket utfall en sådan önskan kommer att få är omöjligt att bedöma idag.Därför bör regeringen redan nu göra en bred nationell satsning på forskningom rese- och turistindustrin istället för en begränsad regional satsning iÖstersund.Det gäller i detta sammanhang att utveckla rese- och turistindustin somaffärsverksamhet. Utan en sådan affärsmässig inriktning kan aldrig rese- ochturistindustrin bli den sysselsättningsgenerator som nämndes i inledningen.Med tanke på vad som sagts ovan om en forskningsfattig bransch så börstöd för forskningssatsningen sökas där det finns kompetens. IÖstersund finns ingen forskarutbildning. Detta är en klar nackdel, för att intesäga ett i det närmaste oöverstigligt hinder, när det gäller den uppbyggnad avdet forskningscentrum som regeringen föreslår. Uppbyggnad av välfungerande forskarutbildningsmiljöer tar mycket lång tid.Handelshögskolan vid är det enda universitetsom har satsat på forskarutbildning inom rese- och turistindustrin. Man harunder byggt upp en väl fungerande forskarutbildningsmiljö. Detkan i detta sammanhang även nämnas att en del av lärarna vid institutionenför turismvetenskap i är doktorander vid iGöteborg. Det förefaller därför minst sagt lämpligt att utveckla ett samarbetemellan i och i när detgäller kompetensutveckling inom rese- och turistindustrin. Fördelarna medett sådant samarbete är flera:Vid i har man forskarutbildning och hand-ledare med inriktning på rese- och turistnäringen. Detta saknas i Östersund.Samarbete är i högsta grad lämpligt.Handelshögskolan i har just den affärsmässiga inriktning på sinforskning inom rese- och turistindustrin som diskuterats ovan. Detta är enklar fördel för sysselsättningsaspekten när det gäller forskningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppbyggnaden av centrum för turismforskning skall ske isamarbete mellan i och iÖstersund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning inom turismnäringen vid iGöteborg.