mot · GK02U504 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundRedan den 13 juli 1984 kom och Västtysklandöverens om att det skulle bli lättare att passera den fransk-tyska gränsen. Tillsammans med , somockså ville att asyl- och invandringspolitik skulle ingå isamarbetet, kom de två länderna 1985 överens om ett avtalsom fick namnet Schengen efter den lilla stad i Luxemburgdär förhandlingarna hade ägt rum. Avtalet hemlighölls ochstod utan insyn under en lång tid.I juni 1990 undertecknades tillämpningskonvention.Detta 142 artiklar långa avtal innehåller detaljerade bestämmelser om hur detpraktiska genomförandet av avvecklingen av de inre gränskontrollerna mellanländerna ska gå till. Frånvaron av dessa gränskontroller ska ersättas med s kkompensatoriska åtgärder.Schengenkonventionen trädde i kraft . Förutom deovannämnda länderna fanns då också och med. Greklandoch ingick också, men har av olika anledningar inte fått delta frånbörjan. sökte observatörskap, med sikte på medlemskap.I ett gemensamt utspel av de nordiska statsministrarna vid i meddelade de att regeringarna villeförhandla med om ett nordiskt deltagande.Den 1 maj blev observatör i Schengen, med sikte påmedlemskap. Schengens nuvarande ordförandeland har sagt sigvilja prioritera de nordiska ländernas inträde i Schengen - vid (Schengens justitie- eller invandrarministrar) möte idecember planeras förhandlingarna vara klara.Schengenavtalet ligger alltså formellt utanför EU, men kan ses som ettförsök att skynda på EU-arbetet vad gäller fri rörlighet. Redan iRomfördraget finns skrivningar om fri rörlighet inom området. I syfte attåstadkomma denna upprättade under ledning av dessdåvarande ordförande en vitbok där dehinder som fanns för den fria rörligheten och vad som kunde göras för attundanröja dessa räknades upp. infördes också fri rörlighet förtjänster, varor och kapital inom EU, men inte för personer.AvtaletGränskontrollDe inre gränserna, dvs länderna mellan ,ska få passeras överallt utan någon personkontroll.Personkontrollen flyttar i stället in i länderna. Passkontrollenvid gränsen ersätts av möjlighet för myndigheterna att göralegitimationskontroller inne i landet. För att förverkliga denfria rörligheten inom EU reses murar mot de länder som inteär med i Schengen. De s k yttre gränserna får i princippasseras bara under fastställda öppettider och enbart vidgränsövergångsställen, för den som bryter mot detta följersanktioner. Detaljerade bestämmelser om övergångarna skafastställas av den exekutiva kommittén. Flygpassagerare fråntredje land ska genomgå både personkontroll och kontroll avhandbagage. För vistelse beviljasutländska medborgare inresa om följande kriterier äruppfyllda: vederbörande ska, heter det, ha ett eller fleragiltiga dokument som tillåter passerande av gränsen, hagiltigt visum om sådant krävs, i förekommande fall kunnauppvisa dokument som bevisar syftet med och villkoren förden avsedda vistelsen, ha tillräckliga medel för uppehälleoch återresa och inte finnas registerad på spärrlista. Vidarefår personen i fråga inte anses utgöra risk för den allmännaordningen, statens säkerhet eller någon av de avtalsslutandeparternas internationella förbindelser. Uppfyller inte den somvill inresa alla dessa krav vägras han eller hon inresa - blirnågon insläppt trots detta får vederbörande bara vistas i detlandet han eller hon blir insläppt i. Den yttre gränskontrollenska alltså gälla alla utländska medborgare och inte enbartbegränsas till stickprovskontroller. Utländska medborgareska också kontrolleras när de reser ut från ett land iSchengen. Om tredjelandsmedborgare reser till annat land ändet ursprungliga inreselandet, ska han eller hon anmäla sigtill myndigheterna inom tre dagar.Visum och asylreglerArtikel 10 i konventionen stipulerar att ett enhetligt visumför Schengenområdet ska införas. Detta enhetliga visum fårutfärdas . Visum gällerendast som ett nationellt visum och som transitvisum i övrigastater. En gemensam lista över visumpliktiga länder skaupprättas. Med kommer fler ländersmedborgare än vad som är fallet att tvingas söka visumför att åka till , den gemensamma listan innehållerfler länder, företrädesvis från tredje världen, än för vad somär fallet för . Den exekutiva kommittén ska fattabeslut om hur ett visum ska se ut, vilka villkor som gälleroch vem som har rätt att utfärda dessa osv.I och med Schengen blir visum- och asylreglerna gemensamma.Schengenländerna ska gemensamt avgöra från vilka länder flyktingar ärberättigande till asyl och utbyta data i asylärenden. Får en asylsökande avslagpå en ansökan får vederbörande inte söka asyl i något annat land. sägs visserligen att bestämmelserna bara ska tillämpas omde är förenliga med Genèvekonvention, men regeln om ett asyllandstrider uppenbart mot den regel i detta avtal som säger att asylsökande harrätt att få asylsökan prövad i ett annat land om det första avslår ansökan.Schengenreglerna innebär också att möjligheter för de facto-flyktingar ochkrigsvägrare att få asyl i försvinner.Schengenländerna försöker också exportera sin politik på detta område.Efter att en arbetsgrupp inom Schengen misslyckats med att göra försök tillillegal invandring straffbart uppmanar man Schengenländer att pröva att slutaavtal med andra länder utanför Schengen där dessa lovar att straffa illegalainvandrare på Schengens vägnar.Utöver ovanstående finns också en klausul om transportöransvar.Transportbolag har enligt en skyldighet att kontrollerapassagerare för att säkerställa att en utlänning som transporteras har deresedokument som behövs för inresa. Om en utlänning vägras inresa skatransportbolaget utan fördröjning återföra utlänningen samt betala böter. Ipraktiken blir det alltså så att personalen hos dessa bolag, utan relevantakunskaper på området, agerar främlingspolis och blir de som bestämmer vemsom får komma in i landet. Kommersiella intressen kommer alltså att styraflyktingpolitiken. Även detta är i strid mot . De som flyrutan handlingar blir i än högre grad hänvisade till skrupulösamänniskosmugglare.PolissamarbeteBortfallet av de inre gränskontrollerna ska ocksåkompenseras med att polismaktens befogenheter skautvidgas. Möjlighet kan ges för utländsk polis att spana efter,jaga och i vissa fall gripa personer misstänkta för vissa brottöver landgränserna - i brådskande fall behöver intemedgivande från den stat vars territorium det gäller ges.Ett gemensamt databaserat informationssystem, Schengen InformationSystem (SIS) med säte i har inrättats. Alla gränsstationer,polisstationer och mobila polisenheter ska vara uppkopplade till denna. Ävenpersoner som inte är misstänkta för brott, men som genom sitt beteende harväckt polisens intresse ska kunna registreras i SIS. Personer som anses kunnautgöra en allmän fara (artikel 99) ska kunna utsättas för s k diskretövervakning. Enligt har medborgarna viss insyn i registret,men inte om det kan skada registreringen. Vid dold registrering vägras insynhelt och hållet.Enligt tyska inrikesministeriet 1995 var 600 000 personupplysningar (avsammanlagt 750 000) om asylansökningar om folk som skulle utvisas.Upplysningarna kan nås från 30 000 dataterminaler. Det finns också endatabas vid namn . Regler för denna står inte att finna iSchengenavtalet. Denna innehåller mjukdata om icke-misstänkta personer.NarkotikaRegeringen har visserligen som villkor jämte bevaradnordisk passfrihet satt hög kvalitet på knarkkontrollen ochsagt sig ha fått gehör för sina krav. Frågan är vad man harfått gehör för. Enligt vad som sägs i kapitlet om passerandetav inre gränser kan det ske överallt utan någonpersonkontroll. Personkontroll enligt Schengen innebär dockinte enbart passkontroll. Enligt definitionen avpersonkontroll som återfinns i artikel 6.2.a sägs att ävenkontroll av fordon och föremål som medförs av personer vidpasserandet av gränsen innefattas av begreppet. Avskaffarman personkontroller, avskaffar man alltså även kontroll avsåväl personer, reseeffekter som fordon. Från detta kan ingaundantag fås. En mycket stor del av den narkotika somkommer in till kommer från Schengenländerna.Faktum är att har måst stänga sina gränser motBeneluxländerna p g a den narkotika som flödar in, isynnerhet från innehåller även andra regler, exempelvisregler om registrering av hotellgäster samt harmonisering avvapenregler.Den nordiska passfrihetenSchengen marknadsförs ofta i som en EU-variant påden nordiska passfriheten vilket innebär att man som nordiskmedborgare kan resa fritt i utan pass eller annanidentitetshandling, inte heller krävs uppehållstillstånd förvistelse. Den nordiska passunionen består av tvåöverenskommelser, dels den nordiskapassöverenskommelsen (1957), dels ett protokoll om slopadekrav på pass och uppehållstillstånd (1954). Detta samarbetehar fungerat ytterst väl det varit i kraft.Ett av de villkor sägs ha för att gå med i Schengen är att dennordiska passunionen bevaras. Detta sägs vara löst i och med att ochIsland ska ingå i Schengen utan att vara egentliga medlemmar. Lämpligheteni att på detta sätt få med i Schengen när landet tagit ställning mot EUkan ifrågasättas. Än allvarligare är dock frågan om vad som händer medSchengen och den nordiska passunionen . står alltsåSchengenavtalet utanför det egentliga EU, men starka krafter arbetar för attintegrera avtalet i fördraget. Detta kommer att aktualiseras under denpågående regeringskonferensen. Det finns också en rad (exempelvis och yttre gränskontrollkonventionen) somnär de antas och ratificieras kommer att ersätta delar av Schengenavtalet.Frågan är vad som händer med främst deltagande när detta sker.Risken är överhängande att den nordiska passunionen tillfälligt "räddas" omän till priset av att nödgas Schengenanpassa sig, men om ett par åroffras på EU-integrationens altare. ytterligare en fråga är vad som händer omNorge väljer att inte gå med i Schengen.ÖppenhetBara någon knapp vecka innan kungjorde sinansökan sade dåvarande invandrarminister att"regeringen fortfarande grubblar på saken". Även sedan desshar debatten om varit nästintill obefintlig.Situationen är något annorlunda i och , trotsatt det senare inte ens är ett EU-land. I dessa två länder råderen intensiv debatt, inte minst på grund av de dokument somligger till grund för Schengen. Schengen består nämligen inteenbart av själva avtalet, utan också av den s k Schengen-acquisen, sammanlagt 1 647 sidor fördelade på hundratalsdokument. Bland dessa finns bl a handböcker om hurkontrollen av de yttre gränserna ska skötas. Dessa dokumenthar kommit det danska till del, men inte densvenska riksdagen.Öppenheten lär inte förbättras om vi väljer att gå med i Schengen.Beslutsfattandet sker inom exekutivkommittén som består av ministrar ochhöga ämbetsmän och arbetar utan någon som helst insyn. Den exekutivakommittén ska inte bara verkställa beslut utan även lagstifta. Det holländskaparlamentet har visserligen av sin regering blivit lovat inflytande, men någotliknande löfte har inte den avgivit. I ett av de i Danmarkutlämnade dokumenten sägs också att de papper om Schengen ska hållashemliga "vars offentliggörande står i direkt strid med de uppställda målen".Detta ska ske heter det vidare "oavsett de olika nationella lagarna". Seriöskritik av mål och medel är alltså inte tillåten.AvslutningMiljöpartiet är för fri rörlighet för personer, det är ytterstbeklagligt att denna bara ska gälla för varor, kapital ocharbetskraft. Men den frihet det innebär för medborgarna iSchengenländerna att få slippa visa passet när de passerargränser har ett mycket högt pris: Rörligheten begränsasavsevärt för dem som inte tillhör de priviligieradeSchengenländerna. Storebrorssamhället vinner ytterligarefäste med ökad övervakning, främst för de asylsökande.Reglerna hamnar också utanför demokratisk kontroll, viavhänder oss rätten att själva bestämma över vår politik påen rad viktiga områden. Risken för ökat narkotikainflöde ärockså överhängande. Det priset är inte vi beredda att betalaför rätten att slippa visa pass. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få ta del av alla de dokumentsom ligger till grund för Schengen,2.1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den skall avbryta anpassningen till Schengen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör dra tillbaka sin ansökan om att ingå i Schengen.