mot · GK02N246 · 1996-10-07 00:00:00 — Stöd till kooperativa entreprenörer I vissa EU-länder har kooperativa företag fördelaktigarevillkor än andra företagsformer. Detta på grund av att de harsamhälleliga och sociala mål jämte de ekonomiska och föratt de utvidgar demokratin i samhället. I harkooperationen dock inte framställt behov av sådan positivsärbehandling. Men här som inom resten av EU finns ettbehov av att stimulera etableringen av medarbetarägda ochandra kooperativa företag. Kommissionen föreslog 1992 attmedlemsländerna skulle fundera på hur man kunde stimuleramedarbetarägande. , 1996, skall medlemsstaternarapportera tillbaka vad de har gjort.Målsättningen att fler företag skall etableras är riktig. Ny- och småföretag-ande måste därför stimuleras. knyts stora förhoppningar till entre-prenörers förmåga att skapa och trygga befintliga arbeten. Frågan är om detfinns tillräckligt många individuella entreprenörer för att åstadkomma denutveckling vi eftersträvar. Att utvidga kretsen av företagare är nödvändigt.KooperativtentreprenörskapVid sidan av det individuella entreprenörskapet finns ettkooperativt. Detta entreprenörskap finns främst i de nyakooperativ som bildats och i de företag som tagits över av deanställda. Det rör sig om människor som knappast skulle hastartat ett företag själva, men som tillsammans i en grupputvecklat en affärsidé och som med framgång utvecklatföretagsamhet. Dessa kooperativ visar att en affärsidé kanvara resultatet av samarbete mellan flera människor även ominitiativet kommer från en person. Huvudmålet i kooperativtentreprenörskap är ofta att skapa arbetstillfällen eller atttrygga befintlig sysselsättning.Erfarenheterna från de kooperativa utvecklingscentrumen är att dessaentreprenörer inte hade skapat de aktuella arbetstillfällena om inte detkooperativa alternativet hade funnits.Att starta ett medarbetarägt företag reser ofta speciella problem p.g.a. fåerfarenheter av formen hos omgivningen och att passande stöd- ochregelsystem saknas.Det kooperativa entreprenörskapets särdrag är just att man är flera och försöker skapa ett demokratiskt förvaltat företag. Forskning visar ocksåvikten av att alla involveras i startprocessen för att man skall bli ett välfungerande företag.När en grupp formas för att starta ett gemensamt ägt företag kan någon igruppen ha rätt till starta-eget-stöd, medan andra i gruppen har arbete ochdärmed inte rätt till sådant stöd. Konsekvensen kan bli att en del inteinvolveras i arbetet eller att gruppen får en sämre kompetensmässigsammansättning. Detta skulle undvikas om samtliga medlemmar fick rätt tillstöd. Det skulle framför allt leda till ett ökat antal etableringar.Eget kapitalFörverkligande av affärsidéer kräver kapital. Kooperativaoch medarbetarägda former har svårare att erhålla riskkapital.Medlemmarna är ofta vanliga löntagare utan kapital. Desatsar dock sig själva. finns det inga speciellastödformer för dessa kooperativa entreprenörer. Vill vi se enstörre del av befolkningen ta del i nyföretagande måste vietablera anpassade stöd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperativt entreprenörskap,2. att hos regeringen begär förslag om ett särskilt starta-vårt-stödsom ger ej arbetslösa medlemmar i nystartade kooperativ motsvarande stödsom arbetslösa medlemmar,3. att hos regeringen begär förslag om en särskilt anpassadstödform för att stimulera till nystart av kooperativa företag.