ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Sk31 · 1996-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:191 Mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar I proposition 1995/96:191 föreslås att mervärdesskatt införspå entréavgifter till biografföreställningar med 6 procent.Tillhandahållande av en biograftjänst föreslås således utgöra en skatte-pliktig omsättning från den . För den som omsätter en sådan tjänstinnebär detta att det föreligger rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt.Film- och biografbranschen kan i allt väsentligt sägas bestå av producenter,distributörer, integrerade företag och biografer.Såväl produktion som distribution av spelfilm avser upplåtelse av rätt tillfilmverk av annat slag än reklam och information. Ett integrerat företagdäremot omsätter tjänst, som avser biografföreställning.Utöver vad som gäller för en renodlad biografverksamhet har de integrera-de företagen, som ett led i sin biograftjänst, även kostnader för produktionoch distribution. Kostnaderna är underordnade element i tjänst avseendebiografvisning.För såväl producenterna som distributörerna innebär de föreslagna reglernaingen förändring vid mervärdesbeskattningen. De nämnda företagen till-handahåller nämligen tjänster som är undantagna från skatteplikt. Någon rätttill avdrag för ingående mervärdesskatt föreligger därför inte.För såväl producenter som distributörer är kostnader för produktions-utrustning, marknadsföring och annat mycket betydande. Till följd därav ärmervärdesskattebelastningen också mycket hög i dessa branscher. Så längesom alla företag inom filmbranschen behandlas lika saknar dock dettaförhållande betydelse ur konkurrenssynpunkt. Regeringens förslag innebäremellertid att de integrerade bolagen erhåller avdrag för ingående skatt föralla kostnader, som är hänförliga till biografvisning. Det kan bland annat varafråga om kostnader för marknadsföring och produktion.De integrerade företagen erhåller således med regeringens förslag enavgörande konkurrensfördel gentemot de företag i filmbranschen som inte haregna biografer. Det betyder att mindre företag inte får någon avdragsrättmedan stora bolag som har egna biografer får denna möjlighet. En sådankonkurrenssnedvridning kan inte accepteras.Konkurrensneutralitet kan exempelvis skapas genom att slopa undantagetfrån skatteplikt för omsättning som avser upplåtelse av rättigheter inomfilmområdet. Skattesatsen bör i sådant fall också bestämmas till 6 procent.Införandet av mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar fårinte leda till att mindre företag i branschen diskrimineras och därmed riskeraratt av konkurrensskäl försvinna från marknaden.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att undanröja den konkurrenssnedvridning somuppkommer med anledning av regeringens proposition i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GJ02Sk32 · 1996-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:191 Mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar Regeringen föreslår i proposition 1995/96:191 attmervärdesskatt skall tas ut på entréavgifter tillbiografföreställningar från och med den 1 juli 1996.Jag har ingenting att invända emot att biobesök liksom annan konsumtionmomsbeläggs. Tvärtom talar mycket för ett samlat grepp på kulturområdet såatt likformighet uppnås i skattereglerna. Det hade därför varit önksvärt attregeringen lagt ett sammanhållet förslag till , inte brutit ut ensektor,biografbranschen, ur kulturområdet som helhet.I bakgrundsbeskrivningen till förslaget antyds att det är biografbranschensjälv som begärt detta förslag efter att ha "anpassat sin verksamhet medhänsyn till [...] övergångsbestämmelserna" och "planerat [sin verksamhet]med antagande om att den ingående mervärdesskatt som skulle erläggas viddessa investeringar skulle bli avdragsgill när mervärdesskatt på biobiljetterinfördes". Jag finner det anmärkningsvärt att regeringen inför en skatt påbeställning av en bransch som uppenbarligen anser sig tjäna på densammantagna effekten av momsbeläggning och avdragsrätt. Är det så attriksdagen i och med detta ombeds införa en skatt som i själva verket riskeraratt bli en utgift för staten? Svaret på den frågan kan inte utläsas urpropositionen eftersom den saknar en konsekvensbeskrivning av denna skatt,sedd ur statens synvinkel. Det enda vi får veta är att den bedöms varakostnadsneutral för biografbranschen.Jag utgår från att regeringen kommer att följa upp utfallet av den nyaskatten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslutsunderlaget för den föreslagna skatten.
mot · GJ02Sk38 · 1996-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:168 Inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek I propositionen föreslås regler som gör det möjligt föraktiebolag som inte höjer aktiekapitalet till attfortsätta verksamheten i annan företagsform. Verksamhetenkan fortsätta som enskild näringsverksamhet, i handelsbolag,enkelt bolag eller i ett aktiebolag. Reglerna innebär attaktiebolaget och dess ägare i princip undgår omedelbarabeskattningskonsekvenser.Vi noterar att ekonomisk förening inte återfinns bland de företagsformersom är möjliga för den fortsatta verksamheten. Ekonomiska föreningar avrelativt större storlek används inom bland annat konsumentkooperationen,lantbrukskooperationen, lastbilscentraler och taxi. Ekonomiska föreningar avmindre storlek kommer till användning inom bland annat föräldrakooperativ,personalägda företag och s.k. konsultsamverkan.Det som är av intresse med anledning av propositionen är den ekonomiskaföreningens ändamålsenlighet i samband med personalägda företag ochkonsultsamverkan. I de fall tre eller flera personer äger ennäringsverksamhet i aktiebolagsform anser vi det i högsta grad relevant attöverväga ekonomisk förening i de fall de inte vill eller kan höja aktiekapitalettill . Skälet till det är att aktiebolaget och den ekonomiskaföreningen uppvisar avsevärda likheter såväl associationsrättsligt somskatterättsligt.De fiskala problem som omnämns i propositionen torde också bli mindre isamband med ekonomisk förening än i samband med någon av de andraföretagsformerna med tanke på att föreningen, i likhet med aktiebolaget,utgör skattesubjekt.Valet av ekonomisk förening tycks nu omöjliggöras av förslaget i proposi-tionen.Propositionen får på så sätt anses stå i strid med uttalande undervåren 1994 (rskr. 1993/94:222) om likabehandling av olika företagsformer.Uttalandet resulterade också indirekt i tillsättande av en utredning som idagarna presenterar sitt betänkande.Mot denna bakgrund kräver vi att verksamheten även tillåts att fortsätta iform av ekonomisk förening på de villkor som i övrigt framgår av propo-sitionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likabehandling av olika företagsformer.
mot · GJ02A43 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:201 Vissa regionalpolitiska frågor Propositionen bygger i huvudsak på det faktum att EUpåtvingar att ändra delar av sin regionalpolitik.Förslagen vad gäller ändringar i landsbygdsstödet är på ensådan detaljnivå att det knappast kan anses höra hemma i ettsystem som skall präglas av subsidiaritetsprincipen.För många jordbruksföretag är det av stor vikt att kunna ha någon form avkombinationsverksamhet. Det är verksamhet som innebär att produkter fråndet egna jordbruket vidareförädlas. Landsbygdsstödet är viktigt för attunderstödja näringar i småskalig form. Det är knappast något som påverkarde stora handelsströmmarna inom Europeiska unionens medlemsländer.Såvitt vi förstår innebär regeringens förslag att denna typ av stöd omöjlig-görs. Denna typ av landsbygdsstöd kan heller inte ersättas av medel från mål5a. Stöd från mål 5a har en annan inriktning. Det är inriktat på etableradeföretag med relativt stora volymer och inte småskalig kombiverksamhet.Vänsterpartiet kan därför inte acceptera regeringens förslag i nuvarandeform. Det behövs en bättre konsekvensanalys av hur regelförändringarpåverkar småskalig vidareförädlingssamverkan inom den traditionella jord-brukssektorn. Regeringen bör utreda och komma med förslag om hur EU:sregler som försumbart stöd kan tillgodoses som kan hakvar landsbygdsstödet till dessa företag.I avvaktan på detta avvisar regeringens förslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om ändrade regler förlandsbygdsstöd.
mot · GJ02Fi100 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. PensionärerI regeringens proposition föreslås förändringar som syftartill att minska statens kostnader och därmed att sanera statensekonomi.Med de förändringar som föreslås får de pensionärer med endastfolkpension eller låg ATP ytterligare belastningar.Inom gruppen pensionärer med endast folkpension eller låg pensionåterfinns många kvinnor. Dessa lever med mycket smalaekonomiska marginaler. Ytterligare försämringar drabbar därför främstkvinnorna. Ur jämställdhetsperspektiv är förslagen tvivelaktiga.Även vad gäller ändrade regler inom sjukvården kommer pensionärer medlåga inkomster i kläm. Äldre kvinnor riskerar att drabbas särskilt hårt.Uppfattningen är att de förändringar som föreslås för att minska statenskostnader riskerar leda till att kommunernas kostnader ökar när utgifterna försocialbidrag ökar.Gruppen av pensionärer med endast folkpension eller låg ATP lever medsmala ekonomiska ramar. I uppgiften att sanera statens finanser kan ingaområden undantas. är det viktigt att fördela bördorna rättvist. Deförslag som läggs i denna del riskerar att slå hårt mot en grupp som underlång tid levt under knappa ekonomiska villkor och som sparat ihop pengarför att ha när de blir äldre. Denna grupp kan inte göras skyldig för detekonomiska läget vi befinner oss i. Tvärtom är det denna grupp sombidragit till att bygga det välstånd som vi har. Vi anser att regeringennogsamt bör studera effekterna av nu lagda förslag och utvärderakonsekvenserna för gruppen låglönepensionärer. Inte minst bör en sådanuppföljning studera effekterna ur ett jämställdhetsperspektiv samt effekternaför kommunernas ekonomi. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning.
mot · GJ02Fi101 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Regeringen redogör i propositionen (s 156) för ettmissförstånd om periodiseringen av anslaget Viss ersättningför klinisk utbildning och forskning. Anslaget kallas ALF-medel och skall vara en ersättning till landstingen för attstaten bedriver läkar- och tandläkarutbildning samt forskningi landstingens verksamhet. De begärda extra medlen skallfinansieras genom bl a neddragningen i läkar- ochtandläkarutbildningen. I denna fråga har jag ingainvändningar.Här vill jag lyfta fram förslag frånForskningsfinansieringsutredningens (FOF -95) betänkandeForskning och Pengar (SOU 1996:29) som haruppmärksammat detta anslag.Utredaren har med stöd av RRV konstaterat att staten har dåligamöjligheter att värdera vad man får ut av detta anslag. I till exempel SCBsforskningsstatistik kan enl RRV landstingen återredovisa endas avanslagets forskningsdel. Man menar också att det är rimligt att pengarnafördelas på vetenskapliga grunder som formuleras av fakulteterna och intesom de definieras av sjukhusledningarna. De senares uppgift är att beräknavad fakulteternas verksamhet kostar sjukvården. RRV tar också upp problemsom uppstår när en fakultet vill använda ett annat sjukhus än det ALF-avtaletgäller.Förändringar i tekniken för staten att betala skedde efter förslag i 1990 årsforskningsproposition. Syftet var att öka fakulteternas inflytande ochvalmöjligheter genom att medlen gavs till fakulteterna för att de sedan skullekunna ha en bättre insyn och större inflytande över användningen. Det verkarsom om så inte skett.Utredaren konstaterar att för henne väger nackdelarna tyngre än de fördelarsystemet innebär. Hon ger förslag om ett annat sätt att ersätta landsting förklinisk utbildning och forskning.Jag menar att detta är en vital fråga för både läkar- och tandläkarutbild-ningarna. Det handlar också om den medicinska kliniska forskningen och omsamarbetet mellan stat och landsting samt för förtroendet dem emellan. Jaganser att en utvärdering bör genomföras av den omläggning som gjordes1990. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att en utvärdering genomförs av omde s.k. ALF-medlen används på det sätt som avses.
mot · GJ02Fi82 · 1996-05-02 00:00:00 — Krist-demokraterna vill därför befria royaltyinkomster från skatt de två första åren.Beräknat inkomstbortfall är under perioden.För att öka det personliga engagemanget och ägandet vill Krist-demokraterna uppmuntra företagen att ge vinstandelar till sina anställda.Därför bör de sociala avgifterna slopas på anställdas vinstandelar.Inkomstbortfallet beräknas till under perioden.Höjda taxeringsvärden på boende skapar stora problem för många, inteminst gifta pensionärer som sambeskattas i förmögenhetshänseende.Kristdemokraterna vill slopa sambeskattningen i förmögenhetsskatten,som vi avvisar höjningen av fribeloppet. Nettobortfallet beräknastill under perioden.Tabell HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de riktlinjer för den ekonomiska politikensom anges i motionen,2. att avslår regeringens förslag till höjt egenkostnadstaki högkostnadsskyddet för öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel,3. att avslår regeringens förslag till reviderad tandvårds-taxa,4. att hos regeringen begär förslag till ändring avtandvårdsförsäkringen enligt vad som anförts i motionen,5. att beslutar att antalet nya platser i komvux begränsas till 10 000,6. att fastställer utgiftstaket inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till723 , för till ochför till ,7. att godkänner den preliminära beräkningen för deutgiftsområden som angivits i motionen.
mot · GJ02Fi85 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar infördesden . Regeringen bedömde i den nämndapropositionen antalet rovdjursdödade renar till knappt 20000, varav 16 000 kalvar. Som ett fast belopp för ersättningtill rovdjursrivna renar föreslog regeringeni proposition 1994/95:100, bilaga 10, att 14 miljoner kronoranvisas vilket enligt propositionen får anses motsvara derivna renarnas slaktvärde. godtog förslaget, menuttalade att det närmast får anses givet att regeringen, om såanses erforderligt, återkommer till i ärendet i 1995års kompletteringsproposition eller i annat sammanhang omberedningen av och Sametingetsgemensamt utarbetade förslag till den närmare utformningenav systemet för insamling, bearbetning och redovisning avrapporterade rovdjursobservationer föranleder enomprövning av frågan (bet. 1994/95:BoU 16,rskr. 1994/95:272).Då regeringen inte återkom till , gav den 21 februari1996 regeringen till känna att regeringen borde återkomma medett förslag om att ytterligare medel ställs till förfogande för genomförandetav det nya systemet för ersättning för rovdjursrivna renar. I den nuföreliggande tilläggspropositionen har regeringen lyssnat till ochföreslagit att ytterligare ställs till förfogande förfinansiering av det nya systemet.Det ligger utanför vår förmåga att avgöra om beloppet är riktigt eller inte.Det bygger enligt propositionen både på det gamla och det nya systemet, enkombination av antagen rovdjursförekomst och utbetalda rovdjursersätt-ningar. Vi hade förväntat oss att skulle få diskutera vissa princip-frågor kring tillämpningen av det nya systemet i samband med att anslagetbeviljas. har visserligen antagit ett nytt system för ersättning, menmånga frågor är trots och överenskommelseinte lösta. Eftersom dessa frågor kan ha budgetpåverkan borde de habehandlats i propositionen. Exempel på sådana frågor är rovdjurspolitikeninom renskötselområdet och vilket värde som skall åsättas renen (hondjuret).Det nya ersättningssystemet och överenskommelsen mellan kan inte överleva utan klara spelregler. Regeringenmåste därför, senast i samband med budgetpropositionen , läggafram ett fullständigt förslag där ersättningssystem, regler och anslagharmoniserar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommer med ett förslag tillpreciseringar och principer för systemet med ersättning förrovdjursrivna renar.
mot · GJ02Fi89 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 95/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Vi har förståelse för att högkostnadsskyddet inomsjukvårdsområdet diskuteras i samband med andra åtgärderför budgetsanering. Vi befarar dock att vissa grupper avmänniskor kommer att råka illa ut. Pensionärer med lågainkomster kan bli en sådan grupp.Det finns mycket som tyder på att det är just äldre kvinnor som kommer attdrabbas ytterligare. Dessa kvinnor som redan nu lever på marginalen, sominte har någon eller låg ATP och som kanske redan mist sin livspartner ochsom känt av tidigare budgetsaneringar hårt.Enligt vår uppfattning kan de föreslagna försämringarna innebära att ettantal pensionärer blir socialbidragsberoende eller att kommunerna tvingassänka vårdavgifter inom de särskilda boendeformerna. Enligt vår bedömningär det just de äldre kvinnorna som kommer i kläm. I båda fallen innebär detatt kommunernas kostnader ökar i motsvarande grad som statens kostnaderminskar.Vi vet att fördelningspolitiska hänsyn kommer att tas och vi ser fram emotden konsekvensbeskrivning som naturligtvis måste tas fram för dessaåtgärder. Visar det sig att de allra svagaste grupperna drabbas oskäligt måstenaturligtvis kommande förslag förändra den bördan.Vi vill att regeringen redovisar vilken levnadsstandard en enskildlåglönepensionär med stort sjukvårdsbehov tvingas leva på och vilka deekonomiska effekterna blir för kommunernas ekonomi samt även vilkaföljderna blir ur ett jämställdhetsperspektiv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en analys av föreslagnaneddragningar för låglönepensionärerna.
mot · GJ02Fi91 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. I propositionen tas under 6.5 B17,upp frågan angående från EU-budgeten finansieradkompensation för revalvering avjordbruksomräkningskursen.Totalt kommer från EU att utgå som kompensationför revalvering av jordbruksomräkningskursen den 11 januari 1996.Moderaterna har motsatt sig att en revalveringskompensation införs i EU:sgemensamma jordbrukspolitik. och livsmedels-konsumenter behöver inte fler bidrag och regleringar i jordbrukspolitiken,utan lägre skatter och enklare regler. Ett extra jordbruksstöd vidrevalveringar leder därför i fel riktning.Nu är emellertid revalveringskompensationen beslutad av EU och Sverigebör, som medfinansiär av EU:s jordbrukspolitik, utnyttja stödet på det förSverige mest fördelaktiga sättet.Kompensationsbeloppet har av framräknats utifrånförädlingsvärdet för den del av jordbruksproduktionen som EU bedömer somkänslig för revalvering av jordbruksomräkningskursen.Värdet av dessa produkter var 1994 enligt kommissionens beräkningar1 905 miljoner ECU.ECU %Spannmål30716,1Socker854,5Nötkött40221,1Mjölk1,11258,4Summa1,905100,0(Differens mellan summering av delbelopp och angivet totalbelopp till följd avavrundning)Fördelningen av kompensationsmedlen för de olikasektorerna skall återspegla det av EU användaförädlingsvärdet. Normalt skall jordbruket kompenseras viaett direktbidrag, men vid lägre belopp, som är fallet försvenskt vidkommande, kan beloppet istället användas förkollektiva nyttigheter för jordbrukarna.Enligt propositionen avser regeringen utforma detaljplanerna förkompensationen i enlighet med . Regeringen har enligtpropositionen för avsikt att prioritera forskning och utveckling inomjordbrukssektorn samt marknadsfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter.Man nämner också vissa andra kollektiva ändamål, såsom kartor för skiftes-identifiering, verksamheter med så kallat maskinringar.Vi utgår från att denna kollektiva fördelning återspeglar den proportionellaförlusten för respektive sektor som av EU bedömts ha drabbats väsentligt avrevalveringen.Beloppen bör sedan användas som föreslås i propositionen för forskning,utveckling och marknadsföring, dock i proportion till den ursprungligakompensationsberäkningen. Vi utgår också ifrån att beloppen inte ersätterannan statlig finansiering.Vidare anser vi det rimligt att regeringen tar initiativ till samråd medrespektive sektor innan revalveringskompensationen fördelas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att revalveringskompensationen till jordbruketskall ske proportionellt till uppkommen revalveringsförlust inomrespektive sektor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samråd med respektive sektor bör ske innanfördelning av kompensationsbeloppen sker.
mot · GJ02Fi95 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. I denna motion föreslås att medel motsvarande 20 000vuxenstudieplatser reserveras för studerande vidfolkhögskolor och studieförbund (= 10 000 fler än vadregeringen föreslår).Vi stöder regeringens satsning på fler platser i vuxenutbildningen, men vianser att satsningen bör fördelas något mer jämnt mellan komvux ochfolkbildningen. Studieförbunden har en unik möjlighet att erbjuda pröva-på-studier i en tvångsfri och opretentiös form. För många människor, som avolika anledningar missat studiechanser , ger just studieförbundennya sådana chanser.Regeringen föreslår att medel motsvarande 100 000 studieplatser skalltillföras vuxenutbildningen. Av dessa föreslås komvux erhålla 90 000 platseroch folkhögskolan 10 000 platser. Vi anser att folkbildningen -studieförbund och folkhögskolor - bör erhålla 20 000 av de 100 000platserna. Det bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel motsvarande 20 000 av föreslagna 100000 vuxenstudieplatser tillförs för fördelningmellan studieförbund och folkhögskolor.