ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Fi129 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. I rubricerade proposition föreslås bl.a. en tillfällignedsättning av stämpelskatt i vissa fall. Nedsättningen äravsedd att omfatta förvärv som sker den 12 juni1996-den 31 december 1997 och för vilka inskrivningbeviljas . Lagen föreslås träda i kraftden och innehåller en särskild bestämmelseom återbetalning av stämpelskatt som fastställts dessförinnanoch som avser förvärv efter den 11 juni 1996.I stämpelskattesammanhang inträder i enlighet med 25 § lagen (1984:404)om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter skattskyldighet för förvärv närinskrivning beviljas. Om exempelvis skattskyldigheten förändras gällersåledes - om inte annat uttryckligen föreskrivits - lagen enligt sin lydelse vidtidpunkten för inskrivningsbeslutet, oavsett om förvärvet skett förelagändringen.Stämpelskattelagen tar inte ens ställning till när ett förvärv skall anses haägt rum. Skulle man nödgas att avgöra denna fråga torde det ligga närmast tillhands att anse att förvärvet skett när fullbordat köp föreligger. Den nuföreslagna nedsättningen kan således få ekonomisk betydelse för köp därköpekontrakt har upprättats före men som avslutas efter den 11juni 1996.Propositionen ger emellertid inte klart besked i detta avseende, vilket göratt det är ovisst hur lagen skall tolkas. En sådan rättsosäkerhet är djuptolycklig. Lagen bör därför ges en lydelse som klart anger vad som skall gälla.Den lösning som bäst ansluter till verkligheten och systematiken istämpelskattelagen synes vara att nedsättningen skall omfatta deinskrivningsbeslut som sker efter och där ansökan ominskrivning har ingivits med motsvarandeändring i återbetalningsbestämmelsen i 2 § den föreslagna lagen. Det tordeankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att nedsättning av stämpelskatt i vissa fallskall ske i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Fi130 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Regeringen föreslår besluta att arbetslöshetenhalveras . För att nå detta mål föreslår regeringenen rad åtgärder. Ett av de områden regeringen tar upp ipropositionen är invandrarnas situation på arbetsmarknaden.Invandrarna har en utomordentligt besvärlig situation. Denblir än värre beroende på den höga arbetslösheten. Ett av deförslag regeringen här framlägger är att det bör göras enöversyn av lagstiftning mot etnisk diskriminering. Det är braoch välmotiverat.Men det finns fler grupper på arbetsmarknaden som har det lika besvärligt.För personer med funktionshinder är situationen på arbetsmarknaden likartad.Det behövs liknande åtgärder för den gruppen. Sedan Handikapputredningenlade sitt slutbetänkande (SOU 1992:52) har det inte lagts några lagförslag omhur utvecklingen skall brytas.Jag har erfarit att en arbetsgrupp inom Arbetsmarknadsdepartementetarbetar med att ta fram en lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder. Såvitt jag har förstått är arbetet med att finnaen lösning långt framskridet. I sysselsättningspropositionen omnämns dockinget om arbetsgruppen. Det är viktigt för personer med funktionshinder attockså deras situation och möjligheter till likställighet på arbetsmarknadenuppmärksammas. Ett sådant förslag till lagstiftning bör så snart detta ärmöjligt föreläggas . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av diskrimineringslag i arbetslivet vadavser personer med funktionshinder.
mot · GJ02Fi133 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Regeringen föreslår i proposition 1995/96:222 att riksdagenfattar beslut om att försäljningsskatten på personbilar imiljöklasserna 1 och 2 slopas och sänks till imiljöklass 3 fr.o.m. den 12 juni 1996.Vid regeringens presskonferens uppgavs att slopandetrespektive sänkningen av försäljningsskatten på personbilar skulle börja gällamed omedelbar verkan under förutsättning att fattar beslut enligtförslaget . Detta ledde till att bilköp fullföljdes den 11 juniutifrån det besked om omedelbar verkan som gavs på presskonferensen.Enligt propositionstexten skall förslaget gälla fr.o.m. den 12 juni 1996.Mot denna bakgrund föreslår vi att de föreslagna ändringarna skall gällafr.o.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att slopandet av försäljningsskatten påpersonbilar i miljöklasserna 1 och 2 börjar gälla fr.o.m den 11 juni1996,2. att beslutar att sänkningen till i miljöklass 3börjar gälla fr.o.m. .
mot · GJ02Fi135 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Att minska arbetslösheten i är högprioriterat. Olikainsatser behövs för att människor skall komma i arbete.Många arbeten måste skapas i nya företag och inom framförallt små och medelstora företag. Bakgrunden är att varkenoffentliga sektorn eller storföretag kommer att nyanställasärskilt många i framtiden.Särskilt prekär är situationen för kvinnor. Alarmerande är att antalet långtidsarbetslösa kvinnor ökarmycket. Statistik finns över detta. Företagandet är lågt i . av arbetskraften är egnaföretagare, vilket skall jämföras med genomsnitt på 15 %.Detta kräver nytänkande och en fokusering på vad som kan ge nya företag.Kunskapen kring företagandet har ett könsperspektiv. Kvinnor och mänstartar och driver företag på olika sätt. Forskning visar att kvinnor oftarestartar försiktigare, med mindre lån och bidrag. De väljer att växa sakta ellerbehålla det lilla företaget. Många är tjänsteföretag och affärsidéerna gällerofta för en lokal marknad.Oförmågan att anpassa samhällets insatser till kvinnors och mäns olikabehov har inneburit att nyföretagandet bland kvinnor i varit lågt.Antalet kvinnliga företagare ökar . Av de företag som startas årligenägs av kvinnor. Denna siffra är för låg framför allt sett utifrån de behovav nya arbetstillfällen som vi behöver. För att klara behoven av nya jobbkrävs att kvinnor får lika goda förutsättningar att starta och driva företag sommän.En del insatser har dock gjorts. Exempelvis har medel anslagits tillNUTEK för att arbeta för kvinnors företagande, kvinnliga affärsrådgivare,kvinnliga resurscentrer och kvinnolån. Kvinnliga resurscentrer finns i så gottsom alla län och ett nationellt resurscenter finns på NUTEK.Det är nu dags att gå vidare och inrätta kvinnliga affärsrådgivare i varjekommun. Regeringen bör återkomma till med förslag tillutformning av ett system med kvinnliga affärsrådgivare i enlighet med vadsom anförts i motionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnliga affärsrådgivare.
mot · GJ02Fi136 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. De mindre företagens problem med krediter gäller framförallt att de inte kan ställa bankmässiga säkerheter. Almisrisklån är en kompletterande kredit till företag medtillväxtambitioner och ges som topplån när banken inte kanta hela risken. Finansieringen är för företaget dyrare än ettvanligt banklån, eftersom risken är större. Efterfrågan påAlmis låneprodukter är stor.Företagsstödsutredningen (SOU 1996:69) har föreslagit enny typ av lånegaranti efter holländsk modell, som skulleadministreras av bankerna. Systemet innebär att staten varjeår ställer en garantiram till bankers förfogande. Ramenfördelas mellan de banker som vill använda garantin ochfinansiera nya företag med bra affärsidéer och små företagsom saknar fullgoda säkerheter. Garantin täcker enbart 50 %av lånebeloppet. Risken för de övriga tar banken, menkräver för detta belopp normala säkerheter. Om garantinfaller ut kompenseras banken enbart för av kostnaden.Banken får betala en kommission för garantin på , som isin tur tas ut av företaget. Företaget betalar en ränta på helalånet som motsvarar den banken skulle satt på enlågriskkredit, dvs ett lån med fullgoda säkerheter. börenligt min mening omgående få i uppdrag att i samråd medbankföreningen undersöka förutsättningarna för hur dettasystem skulle kunna fungera i . Garantigivningen börske inom befintliga ramar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag attutveckla ett system för kreditgivning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GJ02Fi137 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. De mindre företagens problem med krediter gäller framförallt att de inte kan ställa bankmässiga säkerheter. Almisrisklån är en kompletterande kredit till företag medtillväxtambitioner och ges som topplån när banken inte kanta hela risken. Finansieringen är för företaget dyrare än ettvanligt banklån, eftersom risken är större. Efterfrågan påAlmis låneprodukter är stor.Företagsstödsutredningen (SOU 1996:69) har föreslagit enny typ av lånegaranti efter holländsk modell, som skulleadministreras av bankerna. Systemet innebär att staten varjeår ställer en garantiram till bankers förfogande. Ramenfördelas mellan de banker som vill använda garantin ochfinansiera nya företag med bra affärsidéer och små företagsom saknar fullgoda säkerheter. Garantin täcker enbart 50 %av lånebeloppet. Risken för de övriga tar banken, menkräver för detta belopp normala säkerheter. Om garantinfaller ut kompenseras banken enbart för av kostnaden.Banken får betala en kommission för garantin på , som isin tur tas ut av företaget. Företaget betalar en ränta på helalånet som motsvarar den banken skulle satt på enlågriskkredit, dvs ett lån med fullgoda säkerheter. börenligt min mening omgående få i uppdrag att i samråd medbankföreningen undersöka förutsättningarna för hur dettasystem skulle kunna fungera i . Garantigivningen börske inom befintliga ramar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag attutveckla ett system för kreditgivning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GJ02Fö17 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:199 39 JAS 39 är utrustad med en motor som i andra planmest används i tvåmotoriga lösningar. För att i JAS-versionen ge den tillräckliga prestanda har den undergått enväsentlig utveckling. Från visst experthåll (liksom frånkonkurrenter!) har tidigare varningar uttalats för att den pådetta sätt utvecklade motorn skulle riskera att drabbas avmaterialutmattning vid extrema påfrestningar.Denna risk berörs ej i skrivelsen. I och med att provflygningarna först påden kommit in i den fas där sådana extrema påfrestningar bliraktuella, är det enligt min mening angeläget att skrivelsen kompletteras medinformation om hur stora dessa risker kan vara och vilka åtgärder som kanvidtas för att möta dem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare information om riskerna förmaterialutmattning i motorn på JAS 39 vid extremapåfrestningar.
mot · GJ02Jo24 · 1996-06-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:202 Miljöklassning av alkylatbensin Alkylatbensinen är utifrån både hälso- och miljöaspekter denbästa petroleumprodukten på marknaden . Deninnehåller betydligt mindre bly, svavel och olika kolväten,som aromater och alkylbensener, än andra produkter. Dettaär givetvis till gagn för miljön. Den är också så gott som frifrån bensen. Alkylatbensin används mest somtvåtaktsbränsle i arbetsredskap som motorsågar. Den kananvändas i alla tvåtaktsmotorer som gräsklippare,båtmotorer, mopeder, skotrar mm. Det är även fullt möjligtatt använda den för fyrtaktsmotorer. Den är betydligt dyrareän annan bensin.Ett arbetsmiljöproblem vid användning av redskap som motorsågar o dyl äravgaser. Dessa är ofta hälsovådliga och innehåller ämnen, som är bådegiftiga, cancerogena och mutagena. Ett av de allvarligaste ämnena är bensen.Eftersom alkylatbensinen är renare än annan bensin är avgaserna befriadefrån många av dessa ämnen eller halterna är oerhört mycket lägre. Frånvaronav bensen är speciellt viktig, eftersom bensenen orsakar leukemi. Det ärockså ett miljögift, som anrikas i levande organismer.Då behandlade betänkande 1994/95:JoU5Miljöklasser för bensin uppmärksammade det faktum, att denmiljöbästa bensinen i och med beslutet kom att hamna i en sämre miljöklassskattemässigt än ur miljösynpunkt sämre petroleumprodukter. Underallmänna motionstiden skrev vi också en motion om detta.Motionen avslogs med motivering att ny klassning var att vänta. I och medproposition 1995/96:202 vet vi vad förslaget blev och vi anser inte attförslaget är tillfyllest.Såväl miljö- som hälsoskäl talar för att denna bensin borde gesskattefördelar framför annan bensin. Att likställa alkylatbensinen med annanbensin i MK 2 ger inte de signaler till marknaden och konsumenter, som vianser att miljöklassningen skall ge. Signalen beträffande alkylatbensinenmåste vara, att den är miljömässigt bättre än annan bensin, vilket borde visasgenom att den placeras i en lägre skatteklass än MK 2. Med lägre skatt ochdärmed en ökande försäljning kan prisskillnaden mot annan bensin minska.En framsynt miljöpolitik måste ge rätt signaler. Små företag måste vågasatsa på bra miljöprojekt just som gjort beträffandealkylatbensin. Miljöpolitiken måste ekonomiskt gynna de miljömässigt bästaalternativen. Det ekologiskt långsiktigt hållbara måste vara det ekonomisktkortsiktigt lönsammaste.Allt talar alltså för att alkylatbensinen borde hamna i en egen skatteklassmed lägre skatt än dagens MK 2-bensin. För att inte riskera att hamna i enliknande situation, om en miljöklass 1 kommer, anser vi att alkylatbensinenskall placeras i en MK 0 med skattesats . Det finns goda skäl att följaNorges exempel beträffande tvåtaktsvarianten av alkylatbensin ochskattebefria denna. Arbetsmiljöskälen väger här tungt. Vi ser inga skäl att intebehandla all alkylatbensin skattemässigt lika av miljöskäl och anser attSverige skall gå före och skattebefria all alkylatbensin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en MK 0 för alkylatbensin medskattesats per liter.
mot · GJ02Jo25 · 1996-06-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:202 Miljöklassning av alkylatbensin Regeringen föreslår i propositionen att alkylatbensin likställsmed bensin i miljöklass två. Förändringen innebär enskattereduktion på för alkylatbensin. Att regeringen,efter utredande, endast föreslår denna mycketblygsamma skattesänkning innebär en stor besvikelse fördem som av arbetsmiljöskäl använder eller önskar användaalkylatbensin.Alkylatbensin är ett bränsle med speciella arbetsmiljöegenskaper somunder utvecklats med tanke på användning i mindre motorer iarbetsredskap som verkar i närkontakt med människor, t.ex. motorsågar. Tackvare alkylatbensinen kan en del av de hälsoproblem som varit förknippademed användning av motordrivna redskap elimineras. Alkylatbensin har bl.a.betydligt lägre halt av bensen och andra kolväten, lägre nivåer av svavel ochbly samt färre kemiska föreningar. Alkylatbensin ger inte bara renareavgaser, utan ger även färre farliga ångor i samband med hanteringen avbränslet.Bensen, som anses vara det mest hälsofarliga kolvätet i bensin ochbensinavgaser, orsakar leukemi och är därför i princip borttaget i arbetsmiljö-sammanhang. Kolväten från bensin och bensinavgaser bidrar också tillbildning av marknära ozon och utgör därmed även en miljöfara i stort.Priset på alkylatbensin ligger per liter förprofessionella användare. I förpackningar för hobbybruk kan priset ligga ännuhögre. Den skattereduktion som föreslås är högst obetydlig när det gälleratt åstadkomma en övergång från vanlig bensin till alkylatbensin imotorredskap. Skattereduktionen på för bensin i miljöklass två ärberäknad efter skillnaden i produktionskostnad mellan vanlig bensin i miljö-klass två respektive miljöklass tre, men avspeglar på intet sätt merkostnadenför den betydligt renare alkylatbensinen.Mot bakgrund av detta bör regeringen återkomma till riksdagenmed ett förslag till en skattereduktion på alkylatbensin med perliter. En sådan skattereduktion ger en tydligare kostnadsminskning och entydligare signal till användare och producenter än regeringens förslag.Förändringen kan stimulera till investeringar i produktionsledet somförbättrar tillgången på alkylatbensin på marknaden.Förslaget kan genomföras genom att skatten differentieras mellan de olikakategorierna i miljöklass två, eller genom att alkylatbensin placeras i en egenmiljöklass med lägre beskattning.Med tanke på alkylatbensinens ringa andel av den totala bensinmarknaden,även efter den föreslagna skattereduktionen med per liter, blirkostnaden för en sådan skattereduktion liten. Den kan uppskattas till ca 3miljoner kronor, vilket kan kompenseras med andra besparingar inommiljöområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskad skatt på alkylatbensin.
mot · GJ02Jo26 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden I propositionen föreslås att en generell fartgräns på 50 kmper timme skall införas för terrängskotrar (avsnitt 6.9).Den allmänna uppfattningen är att en hastighetsbegränsning för snöskoterär svår att kontrollera. Det borde därför inte anges någon övre fartgräns. Manborde i stället uppdra till berörda länsstyrelser att tillsammans medkommuner och skoterklubbar utfärda lokala bestämmelser för hastighets-gränser i fjällområden. Om ändå vill ha en hastighetslagstiftningför snöskoter är vårt förslag att den högsta tillåtna hastigheten blir pertimme.I avsnitt 7 miljökrav på terrängskotrar föreslås att obligatoriska avgaskravbör införas för nya terrängskotrar . Den allmännauppfattningen bland landets skoterägare är att en sådan bestämmelse är bra.För att få en bättre miljö redan nu bör det finnas möjlighet att köpamiljövänliga drivmedel till befintliga terrängskotrar till samma pris somövriga drivmedel. bör därför överväga att sänka skattesatsen påmiljövänliga tvåtaktsdrivmedel så att priset kommer i paritet med övrigadrivmedel på marknaden. Det skulle ge omedelbar positiv effekt på miljön. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hastighetsgränser för terrängfordon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattesatsen på tvåtaktsdrivmedel.
mot · GJ02Jo33 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden Dagens nyttjande av fjällnaturen är inte förenligt med enhållbar utveckling. Det fortsatta nyttjandet måste därförinriktas på att bevara fjällområdenas värden. Vi liberaler harsedan länge värnat om den biologiska mångfalden. Delångsiktiga möjligheterna till värdefull rekreation ochfriluftsliv måste också värnas. Naturen utgör också underlagför fjällets näringar, dvs rennäring och turism.Vi välkomnar därför regeringens proposition, som tar ett steg i rättriktning, efter att dessa frågor alldeles för länge har begravts i ständigt nyautredningar. Redan i motion 1993/94:Jo55 av föreslogsinförande av en generell hastighetsbegränsning för snöskoter liksom av ettobligatoriskt förarbevis. Vi delar regeringens bedömning att skoterförening-arnas frivilliga utbildning av skoterförare bör tas till vara i det fortsattaarbetet. Vi vill också framhålla att det är viktigt att polismyndigheterna iberörda områden ges nödvändiga resurser för att på ett tillfredsställande sättfölja upp de nya reglerna, t ex genom egen tillgång till snöskotrar.Frågan om snöskoterkörning berör också områden långt utanförfjällområdena. I stora delar av övriga och nordvästra harskoterkörning på jord- och skogsbruksmark blivit ett mycket allvarligtproblem, vilket förstärkts av snöfattiga vintrar som lämnat marken ochväxtligheten särskilt oskyddad. Sammantaget stöder vi därför i flera styckenpropositionens avvägningar, men vi vill här i vår motion ta upp ett parpunkter, där propositionen inte går tillräckligt långt.Vi anser inte att regeringens förslag till begränsningar av terrängkörning ärtillräckligt. Det behövs en grundregel med ett generellt förbud motskotertrafik, från vilket man undantar trafik utefter särskilda leder. Grund-principen kan inte vara fri körning med motordrivna fordon i naturen,eftersom vi vill ha en långsiktigt hållbar utveckling. bör medverka tillatt vi får gemensamma regler i de nordiska länderna. Den norska modellenmed ett generellt förbud bör införas. Skotertrafiken skall alltså bara varatillåten på godkända leder.Vi anser dessutom att flygverksamheten i fjällen bör begränsas. Regeringenhar angivit, att det finns anledning att se över behovet av ytterligarerestriktioner för fjällflyget. Det är ett påstående som leder i rätt riktning,menvissa områden borde redan nu ha utpekats som flygfria. Över huvud tagetborde en kanalisering av flygtrafiken i fjällregionen eftersträvas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett generellt förbud mot skotertrafik annat än pågodkända leder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en begränsning av flygverksamheten ifjällområdena.
mot · GJ02N42 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:216 Valutaväxling och valutahandel Regeringen föreslår i propositionen att en nyvalutaväxlingslag införs. Syftet med lagen är dels attförhindra penningtvätt och dels att förbättrakonsumentskyddet. har inga invändningar motdetta förslag. Vi delar uppfattningen att det finns starkamotiv för en sådan reglering. Men det finns ocksåvalutapolitiska motiv för en reglering avvalutaväxlingsverksamheten. Även om inte valutaväxlingenomsätter några gigantiska belopp så kan även handel medresevaluta inverka på kronkursen.Vänsterpartiet menar också - till skillnad från regeringen - att riksbankenäven fortsättningsvis bör meddela tillstånd för valutahandel. -och därmed - ansvar och inflytande på penning- och valuta-marknader måste skärpas. Särskilt gäller detta om återgår tillmer av fastkursregim. Det gör vi mot bakgrund av att kantvingas lämna den nuvarande växelkursregimen. EMU:s tredje fas kanmycket väl leda till våldsam spekulation mot enskilda länders valutor -oavsett vilka som blir medlemmar. måste kunna försvara en olikavalutaregimer utanför EMU. Mot bakgrund av detta menar vi att det är ettmisstag att avskaffa regeln om att ska ge tillstånd tillvalutahandel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagenom riksbank.