mot · GK02Fi213 · 1996-10-07 00:00:00 — Med den stödnivån vi föreslår kanstödet till ekologisk odling komma att uppgå till ca då10-procentsmålet nåtts.Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen skall ges i uppdrag att ökaramen för miljöstödet till det ekologiska stödet genom att utnyttja mer av detframförhandlade miljöstödet. I de grönas förslag till budgetanvisas extra , extra för 1998och extra , nationellt finansierat. Lika mycketberäknas komma från EU.Vi föreslår vidare att avsätts för ersättning eller bidragför rovdjursrivna tamdjur.Regeringen föreslår att bestrålning av kryddor skall tillåtas. degröna delar inte den uppfattningen och yrkar avslag på förslaget.Utgiftsområde 24: NäringslivVi föreslår minskade bidrag till företag och starkare profil försmå företag och miljöinriktade projekt. Bidragen till företaghar i flera sammanhang visats ge liten eller ingen positiveffekt. Det gynnade företaget visar sig ofta tamarknadsandelar från icke gynnade företag. Bidragensträffsäkerhet är dålig - det är svårt att veta vilkaföretagsidéer som är hållbara. Det är betydligt bättre att delshålla nere låneräntorna genom en förnuftig ekonomiskpolitik, och dels sänka skatter mer generellt för företagen. Dåblir det lättare att anskaffa kapital och bygga upp eget kapitali växande småföretag. Företagen blir därigenom mindrekänsliga för konjunktursvängningar, och goda företagsidéerfår möjlighet att växa och därigenom åstadkomma förnyelseav näringslivet. Då kan också den sjunkande trenden avantalet jobb inom den privata sektorn brytas.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunerPå det här utgiftsområdet har vi samma förslag somregeringen i budgeten . beräknarvi att behöva kompensera kommunsektorn för skattebortfallsom följer främst av vårt förslag till arbetstidsförkortning.Våra samlade budgetförslag på statsbudgeten innebär att kommuner ochlandsting sammanlagt får mer pengar. Detta förslag och anslutandeberäkningar redovisas i kapitlet nedan om kommunerna och avsnittet omeffekter på kommunsektorn.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenMiljöpartiets förslag till grön skattereform innebär att höjdamiljöskatter ska finansiera lägre skatt på arbete. Det medföratt basbeloppet höjs och därigenom också att pensionärer ochandra kompenseras för ökade boendekostnader. Vi beräknaratt dessa effekter för leder till ökadeutgifter inom socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.Tilläggsbudget /96Regeringen föreslår några förändringar på innevarande årsbudget. Dessa förändringar kan vi acceptera, utom i ett fall.Förslaget om offentliga tillfälliga arbeten för arbetslösa anser viär bristfälligt. I grunden vore det bättre att se till att den offentligasektorn fårde resurser som behövs för en bra verksamhet, så att riktiga jobb kan finnaskvar eller tillskapas. Då får vi en bättre planering och ett bättre genomförandeav verksamheten. Regeringens förslag om offentliga tillfälliga arbeten somfinansieras över statens arbetsmarknadspolitik är ett selektivt och kortsiktigtsätt att möta de problem som åtstramningarna i främst den offentliga sektornorsakar. Den tidigareläggning som regeringen nu föreslår gör inte förslagetbättre. Vi anser därför att regeringens förslag i detta avseende bör avslås.Vi konstaterar, liksom tidigare då förslaget ursprungligen föreladesriksdagen, att det har likheter med förslag om "lokalaarbetsmarknader". Vi kan därför med viss förändring enligt nedan godtaförslaget från 1/1 1997 som en provisorisk lösning. Den viktigasteförändringen gäller åldersbegränsningen. Att sätta en absolut 55-årsgräns fördenna åtgärd, liksom för förslaget om vilka som skall kunna studera medbibehållen a-kassa, blir enligt vår mening alltför stelbent. Det väsentliga ibåda fallen är om personen ifråga kan bedömas ha en realistisk chans,eventuellt med kompletterande utbildning, att återgå till den ordinariearbetsmarknaden. Vi menar att även personer som inte bedöms haden möjligheten skall kunna komma ifråga för de offentliga tillfälligaarbetena. På samma sätt som personer , som bedöms ha denchansen, skall kunna ha möjlighet att under studera med a-kassa. Det ärmot den bakgrunden tveksamt om det överhuvudtaget behövs någon nedreåldersgräns. Om en sådan ändå anses behövas, bör den sättas väsentligt lägre,t ex vid 45 år.Som vi ovan framhållit ser vi ett permanent framtida behov av den typ avåtgärder vi föreslagit under benämningen "lokala arbetsmarknader" och somregeringen tagit upp i sitt förslag om offentliga tillfälliga arbeten för äldre. Viföreslår därför att regeringen låter utreda hur en sådan mer permanent lösningskall se ut. Utredningen bör bl a belysa frågan vilken sorts arbeten som skallkomma ifråga och hur konkurrens med den ordinarie arbetsmarknaden skallundvikas. Vidare bör frågan om eventuell åldersgräns och ersättningsvillkor,inkl behovet av "stimulanspremie", klargöras, liksom villkor för dem sominte önskar delta i denna typ av arbete.KommunsektornEnligt propositionen försämras kommunernas ochlandstingens ekonomi . För innevarande årblir underskottet i den kommunala sektorn större än vadregeringen räknade med i sin vårbudget. Beräkningarna visarpå ett underskott i den kommunala sektorn på 3,5 miljarder iår, 13,2 miljarder och 10,3 miljarder 1998.Denna negativa utveckling har till stor del sin förklaring i statliga åtgärder,men trots detta vidtar inte regeringen de åtgärder som krävs för attkompensera kommunsektorn. Besparingarna i transfereringarna ochskattehöjningarna har slagit hårdast mot låginkomsttagare och familjer, som iökande grad tvingats söka socialbidrag för att klara sitt uppehälle. Under sistaåret har socialbidragskostnaderna i kommunerna ökat kraftigt. Införandet avegenavgifter har försvagat kommunernas skatteunderlag, vilket innebär attkommunerna nu får lägre skatteinkomster än vad som annars hade varit fallet.Regeringen planerar dessutom att fortsätta att höja egenavgifterna ochdärigenom ytterligare urholka kommunernas ekonomi - utan att kompensera.Försämringar i a-kassan som regeringen nu genomdriver innebär att flerhamnar utanför - och därmed hamnar också fler i socialbidragsberoende. Detblir kommunerna som får betala. Någon kompensation lär det inte bli tal omfrån regeringens sida.Det här är enligt vår mening en helt oacceptabel utveckling. Våra förslaginnebär att kommunsektorn får mer än i regeringensförslag . innebär våra förslag att kommunsektorn får mer än i regeringens beräkning. är vår förbättring7 624 miljoner kronor.De senaste årens utvecklingDen kommunala verksamheten är välfärdens kärna medviktiga verksamheter som utbildning, sjukvård och barn- ochäldreomsorg. Efter en stark expansion utvecklades verksamheten i lugn takt under 1980-talet.De senaste årens ekonomiska kris har ställt verksamheternainför svåra prov. Totalt minskade under åren 1992 till 1995kommunsektorns inkomster av skatter och statsbidrag medomkring i fasta priser. Kommunerna har möttdessa inkomstminskningar genom att dra ner sina kostnaderoch försämra de ekonomiska resultaten. Kraven påkostnadsneddragningar har drabbat den ordinarie kommunalakonsumtionen extra hårt eftersom kostnaderna försocialbidrag och arbetsbefrämjande åtgärder ökat kraftigt.Samtidigt som kostnaderna för kommunernas ordinarie konsumtion harminskat med ökade behovet avkommunala tjänster med till följd avbefolkningsförändringar. För att klara oförändrad servicenivå krävdes alltsåav kommunernas kärnverksamheter rationaliseringar i storleksordningen under dessa år. Dessa har till en del varit möjliga att genomföramen resultatet har också i många fall blivit sänkta servicenivåer ochkvalitetsförsämringar.Vår bedömning är att den här anpassningen av den kommunala verksamhe-ten till stor del var ofrånkomlig med de ekonomiska förutsättningar somskapats av den ekonomiska krisen. Anpassningen har dock lett till attmarginalen för ytterligare kostnadsneddragningar som inte påverkar kvaliténhar minskat avsevärt.Förutsättningarna för de närmaste årenKommunsektorns inkomster i fasta priser fortsätter attminska . Enligt uppgårminskningen för primärkommunernas del till 0,7 procentunder . Den viktigaste orsaken tillminskningen är höjningen av de avdragsgilla egenavgifternamed en procent om året 1996-1998, vilken urgröperkommunernas skatteunderlag. Statsbidragen minskar också ivärde eftersom de avses förbli nominellt oförändrade.På kostnadssidan väntas socialbidragen fortsätta att öka till följd avindragningarna i olika sociala trygghetssystem. En faktor som också sätterpress på kommunerna är förslaget att lagfästa krav på ekonomisk balans iprimärkommunerna 1999 och 2000. Sammantaget betyderdenna utveckling enligt att denkommunala konsumtionen måste skäras ner framtill , som behovet av kommunala tjänster ökar med knappten procent till följd av befolkningsförändringar. Sammantagetinnebär detta att gapet mellan behov och resurser växer med nästan treprocent . Regeringen redovisar i sin bedömning ett något lägre gap,men tendensen är densamma.Kostnadsneddragningarna leder också till personalminskningar iprimärkommuner och landsting på 20 000-50 000 anställdaberoende på om man skall tro på regeringens eller kommun- ochlandstingsförbundens bedömningar.Det är viktigt att notera att det finns mycket stora skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan enskilda kommuner och landsting. I många fall krävskostnadsneddragningar på för att nå upp till balanskraven islutet av decenniet. Några kommuner har så god ekonomi att de kan klarakraven utan ytterligare anpassning av sina kostnader.Miljöpartiets bedömningMiljöpartiet anser att det är bra med lagfästa ekonomiskabalanskrav på primärkommunerna 1999 och på landstingenår 2000. Sådana balanskrav är viktiga för att undvika attkommuner hamnar i ekonomiska trångmål somskett i många fall . De kan också allmänt ökaförtroendet för den kommunala ekonomin och därigenombidra till att pressa ner kommunernas upplåningskostnader.Vi anser dock att balanskravet kommer att leda till alltför stora negativakonsekvenser för både kommunerna och samhällsekonomin i sin helhet omdet kombineras med de ekonomiska förutsättningar i övrigt som regeringenvill lägga på kommunerna. Gapet mellan behoven av och de ekonomiskaresurserna för kommunernas kärnverksamheter kommer att vara större än vadsom är möjligt att överbrygga med normal produktivitetsförbättring. Fortsattaneddragningar av såväl servicenivå som kvalitet kommer att bli ofrån-komliga. Det är mycket olyckligt i ett läge när många verksamheter redan harsvårt att uppnå en tillfredsställande kvalitet.Det är också mycket tvivelaktigt, från samhällsekonomiska utgångs-punkter, att minska sysselsättningen i kommuner och landsting medytterligare 20 000-50 000 anställda . Med dagens läge påarbetsmarknaden kommer detta med stor sannolikhet att leda till enytterligare påspädning av den redan höga arbetslösheten. Nettobesparingenför den offentliga sektorn som helhet blir härigenom mycket liten, kanskemotsvarande en fjärdedel till en tredjedel av de primära besparingarna mangör i kommunerna.Miljöpartiets förslagMiljöpartiets förslag innebär på flera punkter ekonomiskalättnader för kommunerna som gör det lättare att uppnå deekonomiska balanskraven med realistiska krav påproduktivitetsförbärbättringar.Genom att de avdragsgilla egenavgifterna 1997 och 1998 inte höjs urholkasinte kommunernas skatteunderlag. Även i övrigt ger vårt förslag tillskatteväxling ett visst positivt netto för kommunerna, vars verksamheter ärenergisnåla men lönekostnadsintensiva.Våra förslag när det gäller transfereringssystemen (bl a 80 procentsersättning med brutet tak i socialförsäkringarna från 1/7 1997 samtgenerösare regler för läkemedel och tandvård) innebär sammantaget enminskad belastning på kommunernas socialhjälpskostnader. lederdessa förslag ensamt tagna till högre sjukvårdskostnader för landstingen ochett något lägre skatteunderlag jämfört med regeringens förslag. Vårt förslag till en arbetstidsförkortning till innebärockså att de ändå ofrånkomliga kostnadsneddragningarna kan ske utan att denkommunala sysselsättningen behöver minska.Sammantaget beräknar vi att kommunernas ekonomiska förutsättningar(ökade intäkter, minskade kostnader) blir ca bättre 1997och 6, bättre 1998 och 7,6 miljarder bättre 1999 jämförtmed regeringens förslag.I våra beräkningar av sysselsättningseffekter, offentligt sparande m.m. harvi räknat med att hälften av denna förbättring Det lederunder 1997 och 1998samt en fjärdedel 1999 används till att förbättra de ekonomiska resultaten.Återstoden kommer att användas till att dämpa neddragningen avkonsumtionen blir ca 2med lägre ochtotalt undertreårsperioden. Det skulle leda till att drygt 20.000 jobb (utöver dem somtillkommer genom arbetstidsförkortningen) kan räddas kvar i kommunernajämfört med regeringens förslag. Det kan emellertid inte uteslutas attkommunerna kan komma att använda en större andel till konsumtion ochinvesteringar. Det skulle innebära fler jobb och något mindre offentligtsparande.Begränsningen av utdebiteringenBeslutet att minska statsbidragen till de kommuner som höjersin utdebitering eller 1998 bör rivas upp av såvälprincipiella som ekonomiska skäl. Beslutet innebär ipraktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernassjälvbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som enyttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot attkommunerna genom okontrollerade skattehöjningar riskeraratt allvarligt skada den totala samhällsekonomin. Någrasådana hot föreligger enligt vår mening inte . Det är baraett och halvt år sedan de förra skatterestriktionerna förkommunerna avskaffades. Att nu återigen införa restriktionerriskerar att leda till att sådana blir mer eller mindre enrutinåtgärd, somvilket helt urgröper grundlagens kravpåstadgande om kommunalt självbestämmande.Vi bedömer att de skattehöjningar som kan bli aktuella utan sanktionerkommer att vara mycket små. 1995 höjdes visserligen den genomsnittligakommunala skattesatsen i riket med beroende på höjningar i ett flertalstorstäder, som delvis fick ses som en anpassning tillreaktion efter dettreåriga skattestoppet och den exempellösa neddragningen av kommunernasinkomster . 1996 blev skattehöjningarna betydligt mermåttfulla och stannade vid en höjning av medelutdebiteringen av 16 öre.Detta är långt mindre än de skattehöjningar som genomfördes påstatlig nivå.Alla kommun- och landstingspolitiker är väl medvetna om det pressadeekonomiska läget för kommuninvånarna och kommer i det längsta att dra sigför att höja skatten. Det finns ändå ett fåtal kommuner där skattehöjningar denärmaste åren kan komma att framstå som det minst dåliga alternativet.Förutom de tre kommuner som skall undantas enligt regeringens förslag finnsdet också andra kommuner som drabbas av stora inkomstminskningar tillföljd av skatteutjämningsreformen och som dessutom kan ha en dåligekonomi i utgångsläget. Det finns också några kommuner och landsting som iutgångsläget har så dåligt resultat och dålig soliditet att det kan bli mycketsvårt att med bara besparingar klara balanskraven till 1999 resp 2000. I någrakommuner förvärras problemen av kriser i de kommunala bostadsbolagen,som orsakar kommunerna stora kostnader till följd av ingångna borgens-åtaganden.Vi bedömer att med den allmänna återhållsamhet mot skattehöjningar somfinns hos kommunpolitikerna och med de lättnader för kommunerna som viföreslagit ovan är den föreslagna bestraffningen av kommuner som höjerskatten inte nödvändig. Sannolikt kommer skattehöjningarna under allaförhållanden att bli mycket svårtmå, kanske motsvarande en höjning avmedelutdebiteringen i riket i storleksordningen högst . Detta ärett pris som får accepteras för att bevara kommunernas självbestämmandeoch ge ett nödvändigt andrum till de allra hårdast utsatta kommunerna ochlandstingen.Konsekvenser ochberäkningarEffekter på kommunsektornVi anser att välfärdens kärnområden, skola, omsorg och vård,ska prioriteras. Detta uppnås främst genom att växla egen-och arbetsgivaravgifter mot miljöskattergenom denförbättrade ekonomiska ram för kommunsektorn som flera avvåra förslag leder till. Nedan visas en analys av de viktigastekonsekvenserna för kommunsektorn av våra förslag.Effekterna kommenteras ytterligare i kapitel 5Kommunsektorn under rubriken .Alla siffror är ändringar mot regeringens förslag räknat i miljoner kronor.De höjda statsbidragen 1998 och 1999 avser främst att kompenserakommunsektorn för skattebortfallet i samband med sänkt arbetstid, inklusiveeffekter av omlagt grundavdrag.Tabell 4 Effekter på kommunsektorn. Milj krMiljöpartiets förslagavvikelse från regeringen199719981999Förändrade skatteinkomster pgaEj nya egenavgifter 1997 (pga skatteväxling)243724372437Ej nya egenavgifter 1998 (pga sänkt arbetstid)24372437Skattebortfall (pga sänkt arbetstid)-2200-6600Omlagt grundavdrag (pga sänkt arbetstid)-5300Brutet tak i socialförsäkringar-80-1400-1400Ej förändrad beskattning bilförmån680690690Förändrade utgifterNya energiskatter (del i skatteväxling)-420-775-1145Sänkta arbetsgivaravgifter10023005Ej höjt tak för sjukvårdskostnad000Minskade kostn för socialbidrag o arb.markn.2005001500 NETTO före statsbidrag28172691-4376Ändrat statsbidrag200012000 NETTO efter statsbidrag281746917624Därav till resultatförbättring, procent50 %50 %25 %Alltså till:Högre finansiellt sparande, mkr140823451906Lägre konsumtionsminskning140823455718 motsvarar % av konsumtion0,40,71,8Offentligt sparande och skattekvotNedanstående tabell visar effekterna av våra förslag på detsamlade offentliga sparandet. Ändringsförslagen påutgiftsområdena specificeras i tabell 2 i avsnitt 3.4.Ändringsförslagen på inkomstsidan specificeras i tabell 1 iavsnitt 3.2. Ändringsförslagen som rör kommunernaspecificeras i tabell 4 ovan. Alla siffror är ändringar motregeringens förslag räknat i miljoner kronor.Våra förslag beräknas medföra ett förbättrat offentligt sparande jämförtmed regeringens förslag. Våra förslag innebär också ett något svagaresparande i staten och ett större sparande i kommunerna.Jämfört med vårt eget förslag i vårmotionen har vi bättrat på kommunernassparande ytterligare. Det är möjligt att kommuner och landsting kan kommaatt använda en större andel av sin ekonomiska förbättring i vårt förslag tillkonsumtion och investeringar. Då sjunker sparandet, men ökarsysselsättningen och efterfrågan i den inhemska ekonomin.Tabell 5 Sammanställning av offentligt sparande.Milj. krMiljöpartiets förslagAvvikelse från regeringenEnligt vårbudgetenBudget 1997199719981999199719981999StatenInkomster-130-7380-19580110-4990-6780Utgifter813-6536-232551032-4613-11165 Summa staten-943-8443675-922-3774385Kommunerna99423811741140823451906 Summaoffentligt511537541648619686291Vårt budgetförslag innebär vidare att de totalaskatteinkomsterna sjunker med totalt förstaten och ca för kommunerna fram till1999 jämfört med regeringens förslag. Det betyder att dentotala skattekvoten minskar med av BNP.Effekter av sänkt arbetstidVi föreslår att den lagstadgade normalarbetstiden ska sänkastill från 1/1 1998. Vi räknar med attdetta följs upp genom avtal på arbetsmarknaden så attarbetstidsförkortningen i huvudsak är genomförd till år 2000.Detta får en rad ekonomiska konsekvenser för statensfinanser som i sina huvuddrag sammanfattas i tabellen nedan.Den bygger på antagandet att arbetstidsförkortningensekonomiska konsekvenser på bl a skatteunderlag ochminskade kostnader för arbetslösheten hinner slå igenommed på helåret1999.Förslaget beskrivs mer ingående i en särskild motion som lämnas parallelltmed denna.Alla siffror är ändringar mot regeringens förslag räknat i ,undantaget kursiverade siffror som anger andelar.Tabell 6 Effekter av sänkt arbetstid. andel av totala effekter under året0,20,6Minskad kostnad arbetslöshetsförsäkring(av kostnadsminskningen)512015360Minskad kostnadarbetsmarknadspolitiska åtgärder (20 %av kostnadsminskningen)12803840Skattebortfall (totalt 11 mdkr)-2200-6600Ej höjd egenavgift 1998, brutto-7700-7700Omläggning grundavdrag SÄNKT ARBETSTID, netto-3500-400Beräkningar av den föreslagna grönaskatteväxlingenVi föreslår att skatterna sänks på arbete och att detta fullt utfinansieras med höjda miljörelaterade skatter. Förslagenbeskrivs ingående i vår skattepolitiska motion som ingessamtidigt med denna. Nedanstående tabell sammanfattarförslaget för de närmast kommande tre åren.Tabell 7 Specifikation av grön skatteväxling. Milj krMiljöpartiets förslagavvikelse från regeringen199719981999Höjda energiskatter m.m.Skatt på el från kärnkraftverk70013001800Höjs /kWh från1/1 1997Höjd fastighetsskatt vattenkraft60012001700Sätts till i st f 3,42 %.Årlig uppräkning pga ökadeelpriserKoldioxidskatten4200760011000Höjs /kg från1/11 1997Energiskatten260050007400Höjs /kWh från1/1 1997Minskad intäktvägkostnadsansvar-300-400-500Minskad bilåkning pga högreskattMervärdesskatt80016002200Följd av ovanståendehöjningarEj höjda skatter på bränsle och el1/7 1997-480-1070-1060Regeringens förslag ersätts avovanståendeAvfallsskatt500850700Från 1/7 1997 Summa ökade inkomster86201608023240Sänkta andra skatter m.m.Ej höjd egenavgift 1997,brutto-7700-7700-7700Kommuner tillgodogöravdragSänkta arbetsgivaravgifter 0,5 resp 1%-3800-114000,1998 ytterl. 1999Ej höjd fastighetsskatt 0,2 %-2400-2400Ej höjning från 1,5 till 1,7 %från taxering 1997.Finansieras 1997 medstämpelskattReserv för nedsättning-1000-2000-2500Energiintensiv industri, m.m. Summa uteblivna inkomster-8700-15900-24000SKATTEVÄXLING, netto -80180-760HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikensom föreslås i motionen samt därmed avslår regeringens förslag i dettaavseende,2. att för budgetåren 1997 beslutar om fördelningen av utgifternapå utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen (avsnitt 3.4,tabell 3),3. att för budgetåren 1998 och 1999 godkänner den i motionenföreslagna preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden somriktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 3.4, tabell 3),4. att för godkänner den i motionen föreslagnaberäkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 3.2, tabell 1),5. att för godkänner de i motionen föreslagnaberäkningarna av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den växande miljöskulden och nödvändigheten av att minskadenna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer aktiv miljöpolitik som drivkraft för en positiv ekonomiskutveckling,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående hushållens sparande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer aktiv fördelningspolitik i statens sparande,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ökad självtillit som mål för den ekonomiska politiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om låg realränta som mål för den ekonomiska politiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en grön skatteväxling,13. att hos regeringen begär förslag om lagstiftade övergripandemål för i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskad arbetslöshet genom sänkt arbetstid, lägre skatt på arbeteoch en satsning på gröna jobb,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att reglera den internationella finansmarknaden,16. att som mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk utredning om den internationellafinansmarknadens påverkan på svensk ekonomi, möjliga styrmedel m.m.,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbete för internationell avveckling av dolda subventioner tillexportindustri,18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionenanförts om förbättrad insyn i och inflytande för övermaterielbeställningar och utvecklingsarbeten,19.