mot · GK02N406 · 1996-10-07 00:00:00 — I har vi satt upp höga mål för att minskaluftföroreningar och växthusgaser. På en del områden har vivarit framgångsrika, det gäller framför allt svavelutsläppen,men när det gäller kväveoxider och koldioxid har vi långtkvar. En mycket stor källa till dessa utsläpp är trafiken. Trotsframgångar med tekniskt bättre motorer och avgasreningligger totalutsläppen från trafiken på en för hög nivå.Koldioxidutsläppen som skall vara nere på 1990 årsnivå kommer till mer än hälften från trafiken. Det övrigakommer från fast förbränning av fossila bränslen, dock intefrån elproduktionen som till sin huvudsakliga del producerasav vatten- och kärnkraft.Det innebär att en omställning av elproduktionen till mindre kärnkraft ärnästan omöjlig utan att koldioxidutsläppen ökar från elproduktion. För attmålet om minskade koldioxidutsläpp skall uppnås måste därför trafikenkraftigt minska sin andel av de totala utsläppen.Det är mycket svårt att begränsa trafikens totala utsläpp enbart genomhöjda drivmedelsskatter. Det borde vara mycket lättare att ersätta dagensfossila bränslen med biologiska bränslen som lever i ett naturligt kretslopp,t.ex. Trafikens emissioner skulle fungera i ett naturligtkretslopp.Det finns dock många frågor att lösa innan detta mål kan uppnås.Ett hinder för att få dessa bränslen ekonomiskt attraktiva är EU:smineraloljedirektiv, som inte ger EU-länderna någon möjlighet att varaktigtgynna biobränslena på fossilbränslenas bekostnad. Vi anser att i EUaktivt bör verka för en förändring av detta direktiv så att en omställning tillbiologiska bränslen underlättas.Tillgången på motoralkoholer är mycket begränsad och priserna ärhöga beroende på att efterfrågan är mycket högre än tillgången. I harvi stora möjligheter att framställa alkoholer. Den största källan är skogsavfallsom kan utgöra basen för en sådan produktion. Den är att föredra eftersom enframställning med spannmål som råvara medför andra miljöproblem som t.ex.näringsläckage vid odling.Ett annat problem är framställningsmetoder som kan ge en produkt som ärprismässigt konkurrenskraftig med fossila bränslen. Även om det skulle blimöjligt att skattemässigt gynna biobränslena kan inte prisskillnaden iproduktionen vara hur stor som helst.Det finns metoder för motoralkoholframställning på träråvara som ännuinte är prövade i full skala. Men forskningsrapporter från ärmycket lovande. finns möjligheten att kommersiellt appliceraforskningsresultaten vid produktion av motoralkoholer. Det är angeläget atten sådan storskalig försöksanläggning kommer till stånd. Vid lokaliseringenav en storskalig försöksanläggning är det av stor betydelse för den totalamiljöpåverkan samt för de ekonomiska förutsättningarna var en sådananläggning lokaliseras. Betydelse i detta sammanhang har tillgången påråvara, närheten till raffinaderier samt närheten till stora konsumentgrupperav motorbränslen.Ett nytt bränsle som på bred front skall introduceras på marknaden måstebli tillgängligt i stor omfattning för att det skall bli möjligt förkonsumenternaatt ta det i anspråk. Motoralkoholer kan användas i nyare bilar med en5- till 10-procentig inblandning i bensin. För att en sådan produkt skall fågenomslag är det av avgörande betydelse att biltillverkare lämnar garantierför motorskador vid användandet av blandprodukter, samt att konsumenternainformeras om blandprodukternas positiva miljöeffekter. Blandprodukten börinte ha ett högre kostnadsläge jämfört med ett rent fossilt bränsle. Eftersomdet finns en uppbyggd struktur för distribution av fossila bränslen bordedenna kunna utnyttjas även för biobränslen och blandbränslen. Vi föreslår atten utredning ser över vilka möjligheter som finns att använda dagensmotorbränsledistribution för att också tillhandahålla motoralkoholer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om motoralkoholer.