mot · GJ02Ub41 · 1996-06-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. anser att diskussionen om skolstartsåldern skautgå från vad som är bäst för barnen och deras utveckling.Ställningstaganden om hur skolan ska utformas ska grundaspå barns utveckling och sätt att lära. En tidigarelagd skolstartär motiverad endast om den utökade tiden utnyttjas till att gevarje barn bekräftelse på att det kan lära och ger barnet dentid det behöver för att lära, inte för att utöka och ge barnenmer kvantitativa kunskaper.Våren 1991 beslöt att införa flexibel skolstart. Innebörden avbeslutet var att sexåringar kunde få börja skolan om föräldrarna så önskadeoch kommunen lämnade sitt medgivande. om sexår får kommunerna bestämma i vad mån sexåringar ska tas in i skolan.Fr.o.m. är kommunen skyldig att ta emot alla sexåringar som villbörja skolan.Efter beslutet om flexibel skolstart har en bred samverkan mellan förskola,skola och fritidshem vuxit fram. Åtskilliga projekt har startats dålagen i sin helhet träder i kraft. Många kommuner i landet har prövat olikaformer av verksamhet för sexåringar. Några av kommunerna har behållit sinasexåringar inom förskolan, andra försöker integrera sexåringarna i grund-skolan. Många kommuner har prövat sig fram och hittat bra former för attjobba med sexåringar i skolan. De har arbetat fram en metodik och pedagogiksom passar sexåringarna. Erfarenheterna från många kommuner som sam-ordnat skola och skolbarnomsorg har varit positiva, som mankonstaterar att det varit mycket turbulens i verksamheten under för-ändringstiden.Tioårig grundskolaEn tidigare skolstart med bra pedagogisk verksamhet är tillfördel för barnet. Däremot är det inte självklart så att barnskulle kunna tillgodogöra sig en större kunskapsmassagenom att börja skolan . Barnen får intekvantitativt mer omfattande kunskaper och färdigheter.Däremot tyder undersökningar på att de som börjat ett årtidigare och alltså gått längre i skolan, kvalitativt setttillgodogjort sig en given kunskapsmassa bättre. Att utökagrundskolan med innebär att fler har chansen att nåmålen för grundskolan.Skolverksamheten ska vara individanpassad, så att inte biologisk ålder utanbarnets förutsättningar och utveckling styr former och innehåll. Det är viktigtatt varje barn utvecklas i sin egen takt. Ambitionen är att alla barn ska fåkänna att de lyckas motsvara de krav som ställs på honom eller henne.Regeringen föreslår nu i sin proposition att ett gemensamt måldokumentska upprättas mellan den allmänna förskolan, skolan och skolbarnomsorgen.Det är i och för sig bra men inte tillräckligt. Regeringen påpekar själv ipropositionen bl a:"Forskningen visar att barns sociala förmåga ochskolprestationer gynnas av tidig föreskolevistelse. Internationella studier harockså visat att särskilt anpassad pegagogisk verksamhet för barn kanmotverka utslagningsprocesser." Det är därför förvånansvärt att regeringenlägger fram ett förslag som inte leder till någonting.Under åren 1975-1978 utarbetade arbetsplaner rörandeförskolans pedagogiska innehåll. I några av dessa behandlades särskiltsamverkan mellan förskola och skola. Betydelsen av en samstämmighetmellan de två verksamheternas sätt att stimulera barnens utveckling och mötaderas behov underströks. 1985 fastställdes förslag tillpedagogiskt program för förskolan. Behovet av ett likartat synsätt på barnsutveckling poängterades på liknande sätt som ovan. Den kognitivautvecklingsteorin fick ett tydligt genomslag i måldokumentet. En radförsöksverksamheter inom området samverkan-förskola-skola startade undermitten av . beviljade särskilda resurser till utvecklings-arbete i såväl skola som förskola.Samarbetet mellan förskola och skola är av stor betydelse för barnen ochför utveckling av både förskolans och verksamhet. Skildapersonalkategorier med olika pedagogiska uppgifter kompletterar varandra idet pedagogiska arbetet. Samarbete och samordning mellan förskola ochgrundskola tillför bredare kompetens vilket medför större bredd och mervarierad inriktning av verksamheten. Vikten av att förskolan lyfts fram somen betydelsefull del av utbildningssystemet kan inte nog poängteras. Genomatt tillvarata olika yrkesgruppers kompetens skapas bättre förutsättningar attta tillvara barns förmåga och vilja att lära under tidiga år.Genom att integrera förskolans 6-årsgrupp i ges möjligheteratt utveckla samarbetet mellan skola och förskola. Förskolans arbetssättkommer till del och kan möta eleverna ett årtidigare. Estetiska och rörelseinriktade aktiviteter varvat med läsförberedandemoment ger barnen en stimulerande helhet. Dessutom ges här utrymme förbarns naturliga behov av lek och rörelse. Övergången mellan förskolans ochgrundskolans arbetssätt sker successivt.Integrering av förskola - skola under första del samt ålders-blandad undervisning öppnar möjligheter att fokusera barnens mognadsnivåoch därmed de behov som hör ihop med denna. Vi vill med detta nå en skolasom möter barnen i stället för barn som möter skolan. En enda skolform därbarns behov av omsorg och utveckling får växa fram utan strikt ålders-tänkande är bra för alla barn, men kanske mest för barn som har det svårt ochinte klarar skolarbetet idag.Pedagogiskt arbetePedagogisk forskning visar att motorisk, social och språkligutveckling sker parallellt. Under de olika perioderna i barnetsutveckling stöder vi barnet bäst på än det ena sättet, än detandra. Olika barn behöver olika former av stöd. En del barnhar större behov av stöd och stimulans. Skillnaden mellanbarn i samma ålder är ofta stor, likaså skillnaden mellanpojkar och flickor. Även om man kan ange vad som är"normalt" för en viss ålder, kan detta "normaltillstånd" aldrigutgöra utgångspunkten för hur man skall bemöta det enskildabarnet. En utgångspunkt för verksamheten i skolan måstevara respekten för individen och för olikheterna.Vi vill i det här sammanhanget poängtera att skolans pedagogik skall varaen utveckling av traditionerna från förskola, fritidshem och skola,erfarenheterna från dessa verksamheter skall tas tillvara och utvecklas vidare.Detta förutsätter ett pedagogiskt förnyelsearbete inom skolans ram menpåverkar också barnomsorgens arbete, särskilt när det gäller förberedelsen förfemåringar.Lärarutbildning och fortbildningSynen på bildning och kunskap får konsekvenser för synenpå läraren och lärarrollen. Om man har synen att barnet är"det forskande barnet" som själv söker kunskap genom attställa frågor behövs en handledare och en vägledare, inte enföreläsare. Det förutsätter att läraren själv intar en forskandehållning i förhållande till barnets arbete för att han eller honskall kunna var det stöd barnet behöver.Med vårt förslag om tioårig grundskola där olika lärar- och personal-kategorier samarbetar i en gemensam sammanhållen skolgång kommerfortbildningen att få en framträdande roll. Fortbildningen måste överbryggade skilda arbetssätt och pedagogiska modeller som finns mellan förskola ochgrundskola. Här behövs insatser framför allt för samverkan och planering.Till detta kommer behov av fortbildning och utbildning som hänger sammanmed att skolan blir obligatorisk för sexåringar.Fortbildningen ska sträva efter att utveckla varje personalkategoris kompe-tens och hur denna tas tillvara i det gemensamma arbetet. Var och en ärprofessionell utifrån sin yrkesroll. Förskollärare skall inte vara grundskol-lärare eller vice versa. I en förändrad organisation med gemensamt ansvarbehövs bättre kunskap och förståelse för varandras yrkesroller och engemensam pedagogisk grundsyn.När det gäller den framtida utbildningen av förskollärare och grundskol-lärare är det önskvärt att samarbete och samordning utvecklas med tanke påde förändrade krav som hänger samman med att skolan blir obligatorisk försexåringar. Ofta finns dessa utbildningar på samma orter varför det rentgeografiskt inte bör finnas några hinder.Olikheterna mellan personalgrupperna är ibland en tillgång men kan ocksåvara ett hinder i samarbete. Förskola och skola står för olika pedagogiskatraditioner och kulturer, och mötet mellan dem är inte alltid okomplicerat.Genom satsningar på kompetensutveckling för all berörd personal går det attlösa knuten i kulturmöten mellan skolan och förskolan.Vad som ovan anförts angående lärarutbildning och fortbildning bör gesregeringen till känna.Verksamhet för femåringarSedan 1975 har vi i en allmän förskola, som gerkommunerna skyldighet att bereda alla barn plats barnet fyller . Förskolan kan bedrivas antingen iform av deltidsgrupps- eller daghemsverksamhet. Denallmänna förskolan kan också gälla yngre barn som harbehov av särskilt stöd i sin utveckling.I utredningen för livslångt lärande (SOU 1994:45) presenteras sjuolika alternativ vad gäller skolstart/förlängd skola. I samtliga alternativförut-sätts att barnen före skolgång skall erbjudas skolförberedande verksamhet avi huvudsak samma slag som ges inom förskolans ram.Det livslånga lärandet fordrar en annan syn på vad lärande är och hur barnlär. Vi vet att barn lär och utvecklas redan när livet börjar. Vi vet också attvårt komplexa samhälle kräver mycket av oss. Barn behöver många olikasaker för att utvecklas och lära sig på ett bra sätt. Förskolan kan vara en delav den världen där barnet lär och utvecklas.Centerpartiet anser att det är viktigt att kommunerna erbjuder någon formav femårsverksamhet för alla barn. Föräldrarna får välja om de vill låta sittbarn delta i verksamheten. Verksamheten kan utformas på en mängd olikasätt. I kommun t ex erbjuder man alla barn en "femårsverksamhet",vilket innebär att barnet går i förskolans regi /vecka vårtermineninnan barnen börjar skolan.Även om vi anser att femårsverksamheten är betydelsefull för barnen anservi oss inte kunna ålägga kommunerna att ha en obligatorisk verksamhet utandet måste bli en från kommunens sida frivillig verksamhet. Den ska varafrivillig också för föräldrarna, som själva väljer om de vill låta sitt barndeltai verksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.Tidsram och genomförandeFlexibel skolstart infördes . Kommunerna är från ochmed skyldiga att ta emot alla sexåringar somvill börja skolan.Efter beslutet om flexibel skolstart har en bred samverkan mellan förskola,skola och fritidshem vuxit fram. Åtskilliga projekt har startats dålagen i sin helhet träder i kraft. Många kommuner i landet har prövat olikaformer av verksamhet för sexåringar. Några av kommunerna har behållit sinasexåringar inom förskolan, andra försöker integrera sexåringarna igrundskolan. Många kommuner har också gjort omorganisationer i denkommunala administrationen för att samla ansvaret för skola, 6-årsverksamhet och fritidshem under samma nämnd. Erfarenheterna frånmånga kommuner som samordnat skola och skolbarnomsorg har varitpositiva, som man konstaterar att det varit mycket turbulens iverksamheten under förändringstiden.För att få en likvärdig verksamhet över hela landet, med en metodik ochpedagogik som passar sexåringarna, och för att se till att alla barn får sammaförutsättningar föreslår att en tioårig grundskola införs medskolstart . Med utgångspunkt från att elevkullarna just nu ärmycket stora, som också regeringen påpekar i sin proposition, föreslår vi attden tioåriga bör införas . Detta bör gesregeringen till känna.KostnaderGenom förändringen av ansvaret för skolan 1991 och det nyastatsbidragssystemet till kommunerna 1992 har kommunernafått ett odelat ansvar för grundskola och barnomsorg. Fråganom den ekonomiska nettoeffekten av förslaget om en sänktskolstartsålder och/eller en förlängd skolgång är naturligtvisviktigt att belysa, men kan vara svåra att beräkna och varierardessutom från kommun till kommun.Kommunförbundet redovisar i sin rapport ekonomiska lägefebruari 1996 att kostnaderna för tioårig grundskola kommer att ligga på ca1,3 miljarder. Kostnaderna för att låta sexåringar börja skolan blir inte såhöga som man först befarade, då presenterade beräkningarsom låg mellan tre och . Kommunförbundetsberäkningar visar att det kan vara svårt att räkna ut den exakta kostnaden fören tioårig grundskola. Deras beräkningar med siffrorna tre-fyra miljarderbyggde på att alla sexåringar var en helt ny grupp i skolan. Detta är ensanning med modifikation eftersom kostnaderna för sexåringarna redan finnsidag inom förskolan. Sedan vi fick en allmän förskola i , som innebäratt kommunerna är skyldiga att bereda alla barn plats i förskola det år barnetfyller , så har av alla sexåringar deltagit i dennaverksamhet. Regeringen påpekar själv i sin proposition att "den allmännaförskolan har omfattat praktiskt taget alla sexåringar".Det finns kommuner som redan har integrerat nästan samtliga sexåringar iskolan. I kommun, , och är andelen så högsom sexåringar i skolan. skriver också i sin rapportatt "det finns också kommuner som bedömer att de kan klara utbyggnadengenom att töja på nuvarande resurser".I många kommuner har man kommit fram till att kostnaderna totalt settminskat genom införande av flexibel skolstart. Som exempel kan nämnasSkurup där av sexåringarna började skolan under /93 och93 % började under /94. Totalt sett har kostnaderna minskat medca . I detta finns då även vissaförändringar när det gäller ledningsfunktioner och administration. Det finnsdock skäl att påpeka att det i fall inte har varit ekonomin som harvarit avgörande när man genomfört verksamheten.Blockbetyg i grundskolanRegeringen föreslår att sammanfattande betyg i ämnesblock igrundskolan ska kunna ges som alternativ till betyg i varjeämne.Grundskolans läroplan uppmuntrar ett ämnesövergripande arbetssätt,vilket är positivt. Däremot anser vi inte att man ska kunna sätta samman-fattande betyg i ämnesblock som t ex NO, dvs fysik, kemi och biologi, eller iSO, dvs geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarutbildning och fortbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om verksamhet för femåringar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidsram och genomförande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tioårig grundskola med start ,5. att beslutar avslå regeringens förslag om blockbetyg.