mot · GK02Jo515 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningLivsmedelskvalitet är ett vitt begrepp, som täcker in bådesubjektiva och mer objektivt mätbara egenskaper.Livsmedlens säkerhet, färskhet, näringsvärde, smak ochtillgänglighet är några av de egenskaper som brukar nämnas,när kvalitet diskuteras. Livsmedelskvaliteten regleras delvisgenom livsmedelslagstiftningen. Många av de faktorer somreglerar livsmedlens kvalitet är inte lagreglerade och bör intevara det heller. De bör istället utvecklas i ett växelspelmellan konsumenter och producenter på marknaden därpriser och olika slags information om produkterna, t.ex.märkning, är betydelsefulla styrande instrument.MärkningEn utförlig och korrekt märkning är av stor vikt för attkonsumenterna ska kunna fatta välgrundade beslut vid sinainköp och väga pris mot kvalitet. har längedrivit frågan om ursprungsmärkning av livsmedel. Det är nuglädjande att även regeringen har beslutat sig för att drivadenna fråga inom EU. Ursprungsmärkningen bör avseråvarans ursprung, inte den förädlade produktens ursprung.En annan viktig märkningsfråga berör livsmedel sominnehåller genetiskt modifierade substanser. En generellmärkning av sådana produkter är nödvändig för attkonsumenterna ska kunna erhålla den information som krävsför att göra ett rationellt val. Detta bör ges regeringentillkänna. "Functional foods"Med s.k. functional foods menas livsmedel som är avseddaatt förtäras som en del av den dagliga kosten men som i etteller annat avseende har en specifik och dokumenteradfysiologisk effekt. Livsmedlen ska innehålla substanser,ämnen eller bakteriekulturer som är bra för vår hälsa.Livsmedlen ska förebygga sjukdom och/eller förskjutaåldrande, inte i första hand bota sjukdomar. Några exempelpå existerande produkter är energidrycker eller isotonadrycker för idrottsutövare, filmjölksprodukter med specifikaegenskaper på tarmflora och tarmfunktioner samt bröd ochfrukostflingor med speciella fiberfraktioner. Framtidaprodukter kan komma att ha betydligt mer specifika ochsofistikerade egenskaper och effekter.I vissa länder, speciellt och , satsas det mycket på forskning omdenna typ av livsmedel. I finns särskild lagstiftning som reglerarmarknaden för dessa produkter. Ett hundratal företag världen över uppgesbedriva utveckling inom området.Det finns ingen svensk definition för dessa livsmedel. Denamerikanska definitionen lyder: "Ett livsmedel om vilket man gör ett veten-skapligt dokumenterat och av myndigheterna godkänt påstående." Functionalfoods är alltså med denna definition inte det samma som hälsokost ellerhälsosam mat i största allmänhet. Nyttigheten måste vara vetenskapligtbelagd.För närvarande finns det inga svenska regler som reglerar denna typ avlivsmedel. Detta är mycket otillfredställande ur konsumentsynpunkt.Marknadsföringen av livsmedel med föregivet hälsobringande effekter är iSverige hårt reglerad och bör så vara. Syftet med denna reglering är attskydda konsumenterna från illa underbyggda påståenden om den ena ellerandra produktens undergörande verkan. Functional foods befinner sig i enoreglerad gråzon mellan livsmedelslagstiftningen och läkemedelslagstif-ningen. Därför anser vi att lagstiftningen bör preciseras på detta område.Functional foods som uppfyller högt ställda vetenskapliga krav bör få säljas ilivsmedelsbutiker då tillgänglighet till dessa livsmedel kan befrämjafolkhälsan. Kraven på dessa livsmedel i förhållande till läkemedel måstepreciseras och sambandet mellan functional food och hälsa klarläggas.Svenska regler för försäljning och märkning måste utarbetas och läggas fast.Detta bör ges regeringen tillkänna.Bestrålade livsmedelI är det förbjudet att bestråla livsmedel. Ibudgetpropositionen gör regeringen bedömningen attbestrålning och import av bestrålade kryddor bör kunnatillåtas under förutsättning att kryddorna inte kan behandlasmed upphettning och det således inte finns någon alternativbehandlingsmetod. Det vore enligt vår mening olyckligt omdenna behandlingsmetod införs i med tanke påkonsumenternas berättigade rädsla för livsmedel som ärbehandlade på detta sätt. Det finns även en risk för att enuppluckring av det svenska förbudet mot bestrålning öppnarför att ytterligare produkter tillåts att bli behandlade medbestrålning. utredningar har kommit fram till att detinte finns något behov av bestrålning av livsmedel i Sverige.Det finns enligt vår mening ingen anledning att nu ändra påden tidigare svenska inställningen i denna fråga. Riksdagenbör följaktligen avslå regeringens förslag vad gällerbestrålning av livsmedel.Antibiotikafria livsmedelDebatten om djurskydd, antibiotika, kadavermjöl ochhormoner förs till stora delar av EU, inte minst sedan BSE-katastrofen uppdagades. I förhandlingarna inför EU-medlemskapet drev dåvarande regeringen kravet om fortsattförbud mot antibiotika i djurfoder samt fortsatt förbud motanvändning av kadavermjöl i foder. Resultatet blev attSverige får fortsätta med våra strängare regler under enövergångsperiod till . skaSverige göra en vetenskaplig analys av användningen avantibiotika och kadavermjöl. Målet måste vara att Sverigebehåller reglerna även efter övergångsperioden och att EUskärper upp sitt regelverk på området. bör varapådrivande i denna process. Detta bör ges regeringentillkänna.Salmonellakontrollen måsteförbättrasInnan gick med i EU fördes en diskussion omlivsmedelskvalitet, eftersom de europeiska reglerna vad avserlivsmedel, djurfoder och uppfödning av djur ärannorlunda jämfört med de svenska reglerna. När det gällerproblemet med salmonellasmittade livsmedel har iprincip varit förskonat från denna smitta. Tyvärr har andelensalmonellasmittade livsmedel ökat de senaste åren.Möjligheterna att utföra salmonellakontroller vid gränsen harminskat i och med medlemskapet i EU. Enligt vår meningbör återuppta livsmedelskontrollen vid våra gränsertill dess åtgärder vidtagits inom EU för att komma tillrättamed salmonellaproblematiken. bör i EU driva fråganom att ett åtgärdsprogram ska utarbetas för att minskaspridningen av salmonella. I detta åtgärdsprogram bör såvälskärpta regler för djurfoder och skärpta regler förlivsmedelskontroll ingå. Detta bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av livsmedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning vad gäller s.k. functional food,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bestrålning av vissa livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för antibiotika och kadavermjöl,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av importerade livsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att minska spridningen av salmonella inomEU.