mot · GK02K702 · 1996-10-07 00:00:00 — Den bärande idén med presstöd till dagstidningar är attfrämja ett brett och allsidigt pressutbud. Den grundtankenfanns med då presstödet infördes och i denkulturpolitiska propositionen 1996/97:3 säger regeringen att"en lågfrekvent tidning skall för att kunna få presstöd ha ettallmänt och brett innehåll och riktas mot en vid läsekrets".Bakom avsnittet presstöd finns presstödsutredning som talar omatt bidra till konkurrens mellan olika medier som leder till "fruktbaraåsiktsbrytningar och förmodligen också till att den inre mångfalden ökar".Utredningen har också resonemang om att den "yttre mångfaldenvidmakthålls" och att det inte bara är konkurrerande dagstidningar som bidrartill mångfalden. Även tidningar som i första hand upplevs som ettkomplement till den tidning man i huvudsak läser är inslag som medverkartill att upprätthålla mångfald i ordets bästa mening. Statens roll bör vara attstödja en bred spridning.Dråpslag mot några fåfådagarstidningarI regeringens bekännelse till mångfalden och en bred floraför den fria och konstruktiva debatten så räknar man upp ettantal skäl till varför man vill stoppa det man kallar för att"allt tveksammare fall" har beviljats presstöd. Regeringenföreslår att dagstidningsbegreppet snävas in så attlågfrekventa tidningar med ett "specialiserat innehåll somriktar sig till en begränsad läsekrets inte skall räknas somdagstidningar". Efter denna tuffa deklaration ser man framförsig en lång rad tidningar som "faller som käglor".Den stora gruppen lågfrekventa tidningar som har definierats somdagspress är framför allt regionala utgåvor inte sällan med förankring inomdet politiska organisationslivet. Detsamma gäller några tidningar som har sinspridning över hela riket. Fådagarstidningar som hör till avgränsadeintresseområden såsom affärs- och näringsverksamhet, miljö- eller friluftslivär exempel på tidningar och tidskrifter som inte heller tidigare kommit i frågaför presstöd. Kvar i den s.k. regeringens uppstramning blir några fåfådagarstidningar "med anknytning till kyrkoliv och religion". Det innebär attde kristna tidningarna och tidningen med ettAlexanderhugg snabbt skall skäras av från presstödet.Säkra mångfaldenBakom regeringens förslag ligger säkerligen tanken att bådespara på utgifter men också ett försök att kunna hävda attmångfalden upprätthålls. Det är naturligtvis fullt rimligt att iett statsfinansiellt svårt läge också diskutera presstödet menatt då spara en handfull miljoner på tre tidningar som uppbärpresstöd med några enstaka i dettahalvmiljardsanslag synes vara närmast försumbart. Ändå skärman av kanaler som har ett utbud som har allt högreaktualitet i dagens samhälle. De existentiella frågorna harkommit allt mer i förgrunden och debatten om etik och morali arbetsliv och affärsliv och samhället i stort behöver haforum för en levande debatt kring sådana frågor.De tre fådagarstidningar som regeringen avser att utestänga från driftstödtorde rent ekonomiskt vara de som får det per exemplar minsta stödet.Fådagarstidningarna som kommer i fråga har ofta ett anslag runt 2 à 3miljoner kronor. Flertalet av dem en upplaga på 2 000 à 3 000 exemplar. som föreslås utestängda från presstöd har vardera runt 20 000exemplar i prenumererad upplaga, vilket innebär att de får det isärklass minsta presstödet.Presstödsutredningen -94 har slagit fast att tidningar som inte längre skalluppbära presstöd bör ha en lång övergångstid, och utredningen föreslår därfören övergångstid vilket regeringen käckt avfärdar med att manbedömer som "onödigt lång avtrappningsperiod". Den onödigt långaavtrappningsperioden skulle enligt regeringen inte handla om år utan faktisktom dagar. Redan från årsskiftet skall ett sådant presstöd halveras ochdessutom bara uppbäras under ett enda budgetår. Det skulle innebära dråpslagmot de tre tidningar som av regeringen pekas ut som de som bör avskärmasfrån samhällsstöd i denna form.Ett av kriterierna för att vara berättigat till presstöd är att merparten -minst51 % av dess totala redaktionella innehåll - skall ha ett eget redaktionelltinnehåll. De aktuella tidningarna uppfyller eller är i färd med att bredda sinposition som till synes utan tvivel skulle kvalificera för de kriterier sompresstöd för fådagarstidningarna utgör. Den naturliga och enda rimligaslutsatsen torde vara att i vederbörlig ordning får prövaockså dessa tidningar i den mån de uppfyller kravet för rätt att erhållapresstöd. Under alla förhållanden måste de dramatiska reglerna föravvecklingsbeslut korrigeras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fådagarstidningar skall erhålla fortsatt presstöd om deuppfyller presstödsreglernas kriterier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningar som inte skall uppbära presstöd får enövergångstid i enlighet med förslag.