mot · GK02Kr218 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottEn resurs i svenskt kulturlivKollektivverkstäderna, där yrkesverksamma konstnärer kanhyra in sig för kostnads- och utrymmeskrävande störrearbeten, är en unik svensk företeelse. De första startadesredan under 70-talet på initiativ av enskilda konstnärer ochde tjugotalet större verkstäder som finns drivs alla avkonstnärerna själva och finansieras genom medlemsavgifter,mark- och maskinhyror, kommunala bidrag ochlandstingsbidrag. Verkstädernas samlade medlemsantaluppgår till ca 3 000 yrkesverksamma konstnärer ochkonsthantverkare. En stor del av den offentliga konstnärligautsmyckningen av vårt gemensamma samhällsrum ärtillverkat just i dessa verkstäder. Den här konstnärligaaktiviteten generar dessutom många viktiga arbetstillfällen ikringverksamheter.Betydelsen förkonstnärer/konsthantverkareFör den enskilda konstnären och konsthantverkaren ärkollektivverkstaden närmast oumbärlig. Där kan hon/hanhyra maskiner och arbetsplats till rimliga priser för att utförautsmyckningsuppdrag eller koncentrera arbetet inför enutställning. Kollektivverkstaden är dessutom en stimulerandemötesplats för denna yrkesgrupp, som annars ofta arbetar iavskildhet.Samarbete medkonsthögskolornaKollektivverkstäderna har haft ett ökandesamarbete med andra organisationer, utbildningar ochnäringsliv. Flera verkstäder har väl fungerande samarbetenmed högskolorna i deras respektive regioner, som på så sättfår tillgång till dyr specialutrustning för viktiga moment iutbildningen, t ex bronsgjuteri, stenbearbetning ochdatorkunskap. Dessutom har det visats sig mycket positivt attelever vid konsthögskolorna fått möjlighet att komma in i endirekt yrkesmässig miljö, där arbetande konstnärer kan delamed sig av erfarenheter från arbetsmarknaden. Förmöjligheten att utvecklas vore det positivt om högskolornafick ökade resurser för upphandling av externa kurser, vilkadå bl a kunde förläggas på kollektivverkstäderna. Det skullebefrukta och bredda innehållet i högskoleutbildningarna ochindirekt vara ett stöd för verkstäderna.En nybildadriksorganisationI januari -96 bildades riksorganisationen, KKV Riks, som hartill uppgift att vara samordnande organ mellanmedlemsverkstäderna och företräda verkstädernas intresseninför myndigheter och näringsliv.Hoten mot verkstädernaIdag hotar många kollektivverkstäders ekonomi att urholkaspå grund av nedskärningar i kommunerna, indragnavidareutbildningar och regionala åtstramningar. Eftersomkollektivverkstädernas idé bygger på detkollektiva/gemensamma ansvaret för driften ochutvecklingen samt att drivas utan vinstsyfte, är de beroendeav ett brett samhälleligt stöd - även . hållerdetta stöd istället på att försvinna och särskilt utsatta är deverkstäder, som ligger i "fattiga" regioner. Verksamheten är ifara.Samhällets ansvarKulturutredningen anser "att ett samhälleligt stöd tillkonstnärlig verksamhet bör ses som en investering i nyaidéer och produkter på samma sätt som samhälleligt stöd tillvetenskap, forskning och utveckling". Staten bör alltså ta sindel av ansvaret för verkstädernas fortlevnad och ge stöd tilldriften och inordna dem i gruppen "Organisationer på bild-och formkonstområdet" (administration).Högskolorna saknar ofta resurser att bedriva den typ avkursverksamhet som finns på kollektivverkstäderna medmöjligheter att erbjuda konstnärerna praktiskavidareutbildningar integrerade med yrkesverksamhet. Därförär det olyckligt, och extra kostsamt, om intekollektivverkstädernas resurser inte utnyttjas.FörslagIdag kan ett hanverkskooperativ eller en musikteatergruppsöka stöd för sin löpande verksamhet genom Statenskulturråd. Det kan inte kollektivverkstäderna. Men självklartborde också deras verksamhet ingå i det statliga kulturstödet.Stödet från Bildkonstnärsfonden när det gäller investeringar iform av maskiner etc, som verkstäderna kan söka, går inte attjämföra med driftstödet via Statens kulturråd.Hos länsarbetsnämnderna bör det finnas särskilt avgränsade medel tillpraktiska vidareutbildningar på kollektivverkstäderna för konstnärer ochkonsthantverkare.För att utveckla samarbetet med bl a högskolorna och arbetslivet, börockså en inventering av de olika verkstädernas speciella resurser och inrikt-ningar komma till stånd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kollektivverkstäderna skall kunna söka bidrag genom Statenskulturråd för sin löpande verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilda medel bör avsättas hos länsarbetsnämnderna tillkollektivverkstädernas praktiska vidareutbildning av yrkesverksammakonstnärer och konsthantverkare,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inventering av de olika kollektivverkstädernas speciella resurseroch inriktningar.