ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02A16 · 1996-03-21 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR8 revisorers förslag angående insatser för att främja jämställdheten i arbetslivet revisorer har i sin rapport uppfattatstatsförvaltningen som ointresserad av jämställdhetsfrågor.Av fyra kontrollerade myndigheter hade endastLantmäteriverket en jämställdhetsplan som uppfyller de kravsom kan ställas på en sådan.Myndigheter som saknar eller som har ofullständiga jämställdhetsplanerbryter mot de tvingande bestämmelser som finns i jämställdhetslagen.Riksdagens revisorer menar i sin rapport att en attitydförändring måstekomma till stånd. delar till fullo denna uppfattning.Medel för att uppnå en attitydförändring kan vara en ökad skärpa ochtydlighet från regeringens sida om vad som åligger statsförvaltningen.Statliga myndigheter borde de facto gå i täten som goda föredömen i detjämställdhetsarbete vi tillsammans ska utföra. vill att regeringenges direktiv att under varje mandatperiod följa upp statsförvaltningensjämställdhetsarbete. I ett sådant uppföljningsansvar ligger både en stödjandeoch en kontrollerande funktion, som tillsammans kan stå för denattitydförändring tillsammans med revisorer önskar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen under varje mandatperiod skallkontrollera och stödja statsförvaltningen i fullföljandet, reviderandet ochkvalitetsutvecklandet av statsförvaltningens jämställdhetsplaner.
mot · GJ02A19 · 1996-03-21 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR8 revisorers förslag angående insatser för att främja jämställdheten i arbetslivet I skrivelsen från revisorer framförs att intressetför och deltagandet i jämställdhetsarbetet ligger på en mycketlåg nivå hos flera studerade myndigheter. Inte heller har dens k 10.000-kronan hanterats på ett effektivt sätt.Vi instämmer i den kritik som revisorer framför. Attjämställdhetsarbetet inte får mer resurser och större intresse är dåligt urflerasynvinklar. Kvinnors kunskaper och kapacitet tas inte till vara. Dessasynliggörs inte i de jämställdhetsplaner myndigheterna enligt lag skallupprätta.Riksdagen har haft en ambition att uppnåresultat på arbetsmarknaden genom att utbilda och rekrytera personer somvalt otraditionella yrken. För detta avsattes . Denna så kallade10.000-krona blev lika misslyckad bland män som valt typiska kvinnoyrkensom det omvända. Deras annorlunda syn på arbetets innehåll ochorganisation kommer inte fram.Det avgörande för hur olika ekonomiska satsningar för att främjajämställdheten ska slå igenom är att den myndighet, vanligtvis AMS, som fårhand om medlen väljer att hantera pengarna. Man måste snabbt ge tydligaanvisningar till underställda för hur medlen ska användas. Myndighetermåste respektera och uppfylla fattade beslut. Rutiner för genomförandemåste upprättas. Detta måste ges regeringen till känna.JämO:s insatser måste inriktas på kontroll av hurmyndigheter och andra utformar sina jämställdhetsplaner.Att kontrollera att informationen gått fram och blivit förstådd av berördahandläggare är en viktig del av informationsarbetet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämställdhetsplaner bör upprättas på varjestatlig arbetsplats,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rutiner bör tas fram som uppfyllerlagstiftningen på jämställdhetsområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att projekt formuleras som målmedvetet syftartill att bättre könsfördelning på arbetsmarknaden uppnås.
mot · GJ02A21 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:162 EG:s arbetstidsdirektiv En bred översyn av den svenska arbetstidslagstiftningenpågår arbetstidskommitté.Kommittén har med förtur behandlat anpassningen till EU:sarbetstidsdirektiv och därvid varit i princip överens om attdenna skall medföra så få ändringar som möjligt i densvenska arbetstidslagen i avvaktan på de större ändringarsom kan bli resultatet av kommitténs arbete.Miljöpartiets ledamot i kommittén har ställt sig bakom detta arbetssätt. Påen punkt har han dock reserverat sig. Det gäller begränsningen av vecko-arbetstiden. Direktivet är på denna punkt mer restriktivt än arbetstidslagen.Enligt direktivet får den maximala arbetstiden, inklusive övertid, uppgå tillhögst i genomsnitt under en fyramånadersperiod.Arbetstidslagen medger här ett högre arbetstidsuttag om en stor del av ett årsmedgivna övertid koncentreras till . Enligt vår mening börhär direktivets begränsningsregler gälla.Vi föreslår därför att 8 § arbetstidslagen kompletteras med en regel somsäger att övertid inte får tas ut i större omfattning än att den sammanlagdaarbetstiden uppgår till i genomsnitt under enperiod av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i 8 § arbetstidslagen i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GJ02A22 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:162 om EG:s arbetstidsdirektiv I propositionen föreslås vissa mindre förändringar iarbetstidslagen föranledda av rådets direktiv /104/EG. Deförändringar som görs är ett minimum av förändringar avregelsystemen. Detta för att i sittfortsatta arbete skall beredas så stort utrymme som möjligt isina fortsatta överväganden. Vi delar denna ståndpunkt.Däremot vill vi redan nu föra fram en problembild som utredningen i detfortsatta arbetet bör prioritera. Vi befinner oss i ett arbetsmarknadslägedär vi riskerar att bränna ut arbetskraften från två håll. som mångastår utanför och saknar arbete har många ett mycket stort övertidsuttag. Dettaär en situation som är mycket olycklig. De som saknar arbete tapparkompetens och får allt svårare att komma in i arbetslivet sommånga har ett stort övertidsuttag med allt vad det innebär för ökad utslitning,ökad risk för olyckor och dessutom känslan av att inte hinna med hem ochbarn.Vi vet att övertidsuttaget är betydande. Det är förvisso naturligt attövertidsuttaget varierar med konjunkturläget. Vid högkonjunktur eller närkonjunkturen går upp ökar även övertidsuttaget. Det är självfallet vanskligtatt direkt försöka uppskatta sysselsättningseffekten av minskat övertidsuttag.Alla övertidstimmar går inte att växla in i ökad anställning. Det står dockklart att tendensen är att det finns ett övertidsuttag som inteendast kan förklaras av att vi befinner oss i ett gott konjunkturläge.Inom industrin ligger övertidsuttaget på av antaletarbetstimmar. Jämfört med motsvarande föregående konjunkturläge ärövertidsuttaget cirka en procent högre. Omsatt i arbetstillfällen skulle dettaökade övertidsuttag motsvara cirka 10 000 till 15 000 arbetstillfällen. Setttilldet totala antalet arbetade timmar är även övertidsuttaget betydande, cirka tvåprocent.Att minska övertidsuttaget är angeläget. I generella termer kan dettainnebära ett relativt stort tillskott av nya arbetstillfällen. Detta måste docksespå sikt. Inkörningsperioden för ny personal med introducering och utbildninggör att det tar tid innan övertiden kan gå ner. Det är dock viktigt att ha dennaambition. Vidare måste den särskilda situation som mindre och medelstoraföretag befinner sig i beaktas. Här är det svårt att ersättaövertidsuttag med nyanställning. Dessa problem måste givetvis beaktas. Föratt öka sysselsättningen måste även andra förändringar åstadkommas. Blandannat bör arbetsrätten småföretagsanpassas och arbetstiden göras merflexibel.Med detta som bakgrund anser vi att i sitt fortsattaarbete bör ägna problemen med höga övertidsuttag särskilduppmärksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övertidsarbete.
mot · GJ02A25 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:163 Europeiska företagsråd BakgrundI propositionen föreslås en lag om europeiska företagsrådsom innebär att rådets direktiv /95 EG om inrättande av etteuropeiskt företagsråd m.m. genomförs i Sverige.Frågan om införande av EG-regler om medinflytande för arbetstagare harförts inom EU:s institutioner. Rätten till fackligt arbete itransnationella bolag har också i varit en fråga som de fackligaorganisationerna länge drivit och som motionerat om iriksdagen.Det är ett framsteg att detta direktiv kunnat antas, även om de rättighetersom tillförsäkras de anställda och deras organisationer är mycket begränsade.Direktivet har antagits i den ordning som föreskrivs i Protokollet omsocialpolitik, vilket inneburit att kunnat ställa sig utanfördesstillämpning. Det är synnerligen otillfredsställande och innebär att detta landtillåts bedriva en social- och arbetsrättslig dumpningspolitik. Det måste blien viktig fråga för , som kommer att inledas inomnågra dagar, att avskaffa de institutionella förutsättningarna förStorbritannien att ställa sig utanför sociala minimiregler som övriga EU-länder är överens om.Vad som gäller om avtal inteträffasSärskilda regler om inrättande av ett europeiskt företagsrådskall enligt propositionen gälla om avtal inte träffas omeuropeiskt företagsråd eller något annat samrådsförfarande.Dessa regler skall bl.a. tillämpas om avtal inte träffats från att förhandlingar inleddes eller arbetstagarnabegärde sådana förhandlingar.Vi anser, i likhet med vad LO och TCO framförde under remissbe-handlingen av förslag, att en treårsperiod är alltförlång tid som innebär att företagen får möjlighet att förhalafrågan. 18 månader bör vara en tillräckligt väl tilltagen tidsperiod för dessaförhandlingar.TystnadspliktDen regel om rätt för företaget att föreskriva tystnadsplikt förarbetstagarrepresentanter och experter som föreslås äronödigt långtgående och oprecis. Istället för rekvisitet "detär nödvändigt med hänsyn till företagets bästa" bör gälla atttystnadsplikt efter förebild av medbestämmandelagen fårföreskrivas "i den mån det kan antagas att det annars skulleföreligga risk för väsentlig skada för part eller annan". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidsperioden för förhandlingar om träffande avavtal,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av reglerna om tystnadsplikt.
mot · GJ02A26 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Regeringen har överlämnat propositionen 1995/96:148 tillriksdagen med förslag till en arbetsmarknadspolitiskförsöksverksamhet i ett antal kommuner. Syftet är att finnaformer för en förbättrad lokal samverkan inomarbetsmarknadspolitiken och att på det sättet effektiviseraanvändningen av offentliga medel. Denna samverkan skallledas av arbetsförmedlingsnämnderna i försökskommunerna.I stort sett är propositionen bra.Under rubrikerna 3 "Ärendet och dess beredning" och 4:3 "Behovet avsamverkan ökar" pekas på behovet av att utvidga samverkan, till exempelmed och andra berörda instanser, för att därmed kunna nåytterligare effektivitetsvinster. Man säger också avslutningsvis i detta stycke:"Det bör därför ingå i försöksverksamheten att utveckla och fördjupasamarbetet med ." Men det slutliga förslaget innebär enbartatt arbetsförmedlingar och kommuner får pröva en ekonomisk samverkanunder arbetsförmedlingsnämndens ledning. och övrigaparter föreslås endast ingå i samrådsgrupper kring försöket.Det finns några försöksverksamheter där , hälso-och sjukvården samt kommunen samverkar men där arbetsförmedlingen stårutanför. I södra har lokal samverkan mot arbetslöshet påbörjatsmellan 4 arbetsförmedlingar, 4 försäkringskassor, 4 kommuner, 2 lokalahälso- och sjukvårdsnämnder. I ledningsorganisationen ingår ocksåföreträdare för arbetsmarknadens parter. Denna lokala samverkan begränsasidag av de befintliga regelverken inom framförallt arbetsförmedlingarnas ochförsäkringskassornas områden.Med hänvisning till vad som tas upp i skrivningarna i propositionen anserundertecknad att den befintliga lokala samverkan som fått namnet "Det finnsbruk för alla" skulle kunna tillföra föreslagen försöksverksamhet värdefullerfarenhet. Det skulle kunna gälla finansiell samverkan dels mellan fleraområden (kommuner), dels mellan flera samhällsorgan i de berördakommunerna. En utökning av antalet försöksområden och därtill ett försöksom omfattar flera samhällsorgan skulle kunna spegla möjligheterna attuppnå en effektivare användning av de samhällsmedel som utbetalas för attbereda dessa människor en återgång till en plats i arbetslivet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna , , ochTidaholm tillsammans medges delta i den försöksverksamhet somföreslås i proposition 1995/96:148.
mot · GJ02A29 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Regeringen föreslår en försöksverksamhet i ett tiotalkommuner för att finna former för förbättrad lokalsamverkan inom arbetsmarknadspolitiken. Det är en sedanlänge efterlängtad möjlighet att låta samhällets alla resursersamverka för att på bästa sätt ge stöd åt arbetslösa, utan atthindras av regler som delvis motverkar varandras syften ochförsvårar bra lösningar.I propositionen föreslås att ett tiotal kommuner ska ingå i försöket. Detfinns mycket som tyder på att intresset hos kommunerna ochlänsarbetsnämnderna är betydligt större än så. Man ser avsevärda möjligheteratt utnyttja samhällets resurser på ett effektivare sätt. Det finns imånga fler kommuner färdiga förslag och tankar om hur man skulle viljaarbeta i försöksverksamheten.Vi kan inte finna någon anledning att i det läget begränsa möjligheternaför en effektivare resursanvändning till enbart ett tiotal kommuner. Det kantvärtom hämma verksamheten i alla de kommuner som vill vara med, mensom ställs utanför. Vi anser att de kommuner som har realistiska planer somligger i linje med den föreslagna försöksverksamheten ska få tillfälle attrealisera dem. Den föreslagna verksamheten är tänkt att bedrivas inom denuvarande ekonomiska ramarna. Några nya medel behöver därför inteanvisas för att utvidga försöket.Utvärdering är viktig i all försöksverksamhet. Självklart blir den meromfattande om försöket blir större. Vi kan dock inte se något hinder för attden statliga utvärderingen begränsas till exempelvis 10 kommuner avskiftande karaktär och att kommunerna själva svarar för utvärderingen iövrigt på vanligt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omfattningen av försöksverksamheten med lokalsamverkan mot arbetslösheten.
mot · GJ02A31 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslöshet finns inte på kartan men i verkligheten. Det är defyra kommunerna , , ochVänersborg som har ett regionalt samarbete i många frågorinte minst när det gäller arbetsmarknad.Eftersom den svenska arbetsmarknaden har befunnit sig i ettså dramatiskt sysselsättningsskifte ställer det stora krav på arbetsmarknads-politiken. Så skriver regeringen i propositionen. Vi delar den uppfattningenoch välkomnar förslaget om en lokal samverkan. Men vi tror också attsamverkan mellan några kommuner skulle ge värdefulla bidrag till att finnanya vägar för att komma tillrätta med arbetslösheten.Fyrstadskommunerna är ett av de svenska mål 2-områdena och bakgrundentill detta är den mycket höga arbetslösheten som i sin tur beror på storastrukturella förändringar i regionens näringsliv.Vi tror att försök med nya lösningar i en region som kan ge mycketvärdefulla erfarenheter dels vad gäller samarbetet mellan kommunerna, delsmed övriga aktörer och dels mellan såväl långa som kortsiktiga åtgärder.Vi tror också att kommunerna ska kunna bidra med en ökad träffsäkerhetoch förbättrad kvalité i åtgärderna, som regeringen efterlyser.På så vis skapas bättre förutsättningar för en utveckling som ger en merarobust region med stark konkurrenskraft och fler jobb på en gemensam ochväl fungerande arbetsmarknad.Fyrstadskommunerna står väl rustade för att ta på sig ansvaret för att göraett bra arbete i försöket om lokal och regional samverkan mot arbets-lösheten.Vi vet att det är regeringen som utser antalet och namnen på försöks-kommunerna men vi anser att det vore bra om även uttalade sigför den speciella kombination som utgör. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Fyrstadskommunerna som försöksregion för enbättre samordnad användning av arbetsmarknadspolitiska insatser.
mot · GJ02A32 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Regeringens proposition föreslår en försöksverksamhet inomarbetsmarknadspolitiken i enlighet med tidigare lagdaförslag (prop 1994/95:218 och 1995/96:25). Avsikten är attinom en snar framtid kunna starta försök i ett visst antalkommuner under ledning av arbetsförmedlingsnämnden.Regeringen uttalar ambitionen att kunna utveckla metoderför att förbättra den lokala samverkan samt att effektiviseraanvändningen av offentliga medel som står tillarbetsmarknadspolitikens förfogande.När såväl staten som kommunen måste lösa sysselsättningsfrågorna inomramen för krympande ekonomiska ramar så tror också olika lokalaföreträdare att vi kan nå ett bättre resultat med en gemensam satsning.Värnamo kommun vill skapa ett lokalt samverkansorgan mellan företag,fack, arbetsförmedling, försäkringskassa med flera, där de medel, som delokala intressenterna förfogar över skall användas på ett friare ochflexiblare sätt än vad som är möjligt.Arbetslösheten är ett av våra största problem både ur mänsklig ochekonomisk synpunkt. Jag kan konstatera att alltför många personer är utanarbete även i . Trots detta måste arbetskraft rekryteras utanförkommunen på grund av att tillräcklig och/eller rätt kompetens inte finnsbland de arbetslösa.Arbetslösheten inleds ofta med där den arbetslöse sökerjobb eller väntar på utbildning eller andra insatser. Efter eventuell utbildningväntar alltför ofta en ny period av arbetslöshet och jobbsökeri.Om kompetenshöjning och andra insatser görs redan innan arbetslöshetendrabbar anställda kvinnor och män skall man kunna minska den tid undervilken man är arbetslös. Man ger också därigenom den anställde en möjlighetatt ta på sig mer kvalificerade arbetsuppgifter och man kan på detta sättsamtidigt hjälpa företagen att rekrytera arbetskraft.Om kompetenshöjande insatser kan göras även när den arbetslöse fåttanställning så tror jag att detta ytterligare kan bidra till att företagen blirmerbenägna att nyanställa.För att förverkliga propositionens intentioner vill kommun:- Skapa ett lokalt samverkansorgan mellan företag, fack, arbetsförmedling,försäkringskassa, kommun m.fl.-- Kartlägga parternas nuvarande insatser - personella och ekonomiska.-- Göra en gemensam ekonomisk satsning där varje part utifrån dagenssituation satsar sina resurser i det gemensamma projektet.-- Bedriva utbildning i samverkan.-- Envetet samverka med liknande organisationer i andra kommuner.-Även om samverkan ses som ett tidsbegränsat projekt såmåste ett försök utgöra underlag för framtida arbetssätt utanbegränsning i tiden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en modell för lokal samverkan motarbetslöshet.
mot · GJ02A33 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Propositionen föreslår att en arbetsmarknadspolitiskförsöksverksamhet skall starta i ett antal kommuner. Syftet äratt finna former för förbättrad lokal samverkan inomarbetsmarknadspolitiken och ambitionen är att effektiviseraanvändningen av offentliga medel.Detta är en mycket bra proposition. Många kommuner är intresserade avdenna verksamhet och många kommuner har redan inkommit med förslag påmodeller för hur just de i sina kommuner skulle vilja jobba med frågan.Behovet av denna typ av verksamhet är mycket stort. Vi vet att det finnssysselsättning som mycket väl klarar de kraven som man ställer ipropositionen och för de arbetslösa är det bättre med en meningsfullsysselsättning än att få passivt ekonomiskt stöd.Sverige är ett stort land med 286 kommuner. Det är stora skillnader mellannorr och söder, mellan inlands- och kustkommuner. Man kan dela inSveriges kommuner på många sätt. Detta visar hur olika förutsättningarna är,inte minst när det gäller att klara sysselsättningen på den ordinariearbetsmarknaden.I propositionen står det att ca tio kommuner är ett lämpligt antal för på ett bra sätt skall kunna utvärdera försöksverksamheten. Men attendast låta tio kommuner prova på denna verksamhet, med tanke på att detfinns så olika förutsättningar, är inte ett tillräckligt underlag för att få ett braresultat vid en utvärdering av försöket.Det är därför angeläget att undersöka möjligheten att utöka antaletkommuner som får delta i denna försöksverksamhet för att få bättre underlagvid utvärderingen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om att undersöka möjligheten att utöka antaletkommuner i denna försöksverksamhet.
mot · GJ02A34 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Lokal samverkan motarbetslöshetI propositionen föreslås att en arbetsmarknadspolitiskförsöksverksamhet ska starta i ett antal kommuner. Syftet äratt finna former för en förbättrad lokal samverkan inomarbetsmarknadspolitiken. I några av kommunerna bör denarbetsmarknadspolitiska åtgärden arbetslivsutveckling(ALU) få användas på ett mer obundet sätt.Förslaget om decentralisering av arbetsmarknadspolitiken, lokalsamverkan och friare användning av ALU är välkommet. En verkligt aktivarbetsmarknadspolitik, där man under så få dagar som möjligt passivterhåller a-kasseersättning måste vara målet. Arbetslöshetsperioden ska istället användas till utbildning och praktik för att förbättra den arbetslöseskunskaper och möjligheter att stå starkare på arbetsmarknaden.I propositionen nämns som en tänkbar samverkans-partner i samverkansgrupper under arbetsförmedlingsnämnden. Försäkrings-kassan borde i stället ingå som en part i arbetsförmedlingsnämnden i någonav försökskommunerna. I sådan kommun bör gesmöjlighet att använda medel för förtidspension till lönebidrag under enbegränsad projektstid.Kostnader för arbetslöshet kan i vissa fall döljas i kostnader för förtids-pension/sjukbidrag. I gruppen förtidspensionärer finns personer som i rättarbetsmiljö har en restarbetsförmåga som bör tas tillvara såväl ur mänskligsom samhällsekonomisk synpunkt.Personer med restarbetsförmåga bör ges en möjlighet till förvärvsarbete.Eftersom de saknar arbetsgivare innebär detta en ny introduktion påarbetsmarknaden. Det kan ske i form av kompetenshöjande åtgärder, reellträning eller en kombination av olika individinriktade insatser.Med dagens höga arbetslöshet krävs särskilda stödinsatser för attåstadkomma en anställning. Lönebidrag är en av dessa. Genom att gemöjlighet att omvandla förtidspension till lönebidrag kommer antaletförtidspensionärer att minska. Perioden med lönebidrag ska då begränsas isyfte att nå en icke skyddad anställning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om deltagande iarbetsmarknadspolitisk försöksverksamhet.