mot · GK02N251 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningDet har gått den brittiskenationalekonomen i sin bok 1776 konstaterade att konkurrens är enoöverträffad metod att nå effektivitet. Den ekonomiskahistorien har givit honom rätt. "Vad är det somdriver bagaren att baka ett gott bröd, slaktaren att framställaett gott kött eller bryggaren att brygga ett starkt öl?" frågadeSmith och svarade själv: det är företagare i ständig tävlanmed varandra.Fri konkurrens på lika villkor - inom de ramar som sätts upp av etiskaprinciper och lagstiftning - är det bästa verktyget att tillgodose kundersefterfrågan och hushålla med begränsade resurser.En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna.Företagens tävlan om att vara "bäst och billigast" upprätthåller en ständigpress på priser och kostnader. Men också ur ett mer dynamiskt ochsamhällsekonomiskt perspektiv är väl fungerande konkurrensmarknader avstor betydelse. Konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraften till tekniskoch ekonomisk utveckling.Väl fungerande konkurrens stimulerar en kontinuerlig förnyelse avproduktionsapparaten och leder därmed till en effektiv användning avsamhällets resurser. Den medför inte bara mångfald och större valfrihet iutbudet av varor och tjänster - utan också en mångfald i företagandet.Olika brister i konkurrensen medför förstås det motsatta. Konsumenternafår betala "onödigt" höga priser. Utbudet av varor och tjänster blir mindrevarierat. Producenterna stimuleras inte till att utveckla och förbättra kvalitetoch produktionsmetoder. Och den som tror sig ha en ny och bättre idé fårkanske aldrig chansen.Konkurrensens betydelse för ekonomisk utveckling och välstånd harframstått allt klarare under . En av grundtankarna medden inre marknad som skapats inom EU är just att få till stånd en ökadkonkurrens och en bättre ekonomisk utveckling. Vad det ytterst handlar omär att skapa förutsättningar för ett ökat välstånd - och ökad sysselsättning -för medborgarna i medlemsländerna.På motsvarande sätt visar det ekonomiska förfallet, stagnationen ochrovdriften på miljön i de gamla centralplanerade kommunistdiktaturerna i östvad frånvaron av fungerande marknader, konkurrens och ekonomisk frihetinnebär för människors välfärd. Graden av konkurrens på olika marknader spelar alltså en central roll förmarknadsekonomins funktionssätt och för den ekonomiska tillväxten. Menkonkurrensen på en marknad kan inte upprätthålla sig själv. Den är tvärtomständigt hotad. Därför krävs en effektiv konkurrenslagstiftning och eneffektiv konkurrenspolitik. Hotet mot jobbenKonkurrensförhållandena på olika marknader har enavgörande inverkan på prisökningstakten. Under fleradecennier har prisbildningen i den svenska ekonominfungerat mycket dåligt, särskilt . Den högainflationen ledde till att svenska företag förloradekonkurrenskraft och bidrog starkt till den spekulationsbubblasom orsakade finanskrisen. Resultatet blev en massivutslagning av industrijobb och 1990-talets rekordhögaarbetslöshet.I dag är inflationen den lägsta och hushållens förväntningar omden framtida inflationen ligger stabilt kring - betydligt lägre änunder . Men det innebär inte att inflationshotet är undanröjt för allframtid. Oron för att inflationen kan ta fart i ett bättre konjunkturlägeavspeglas bland annat i förhållandet att räntorna på långa lån är högre änräntorna på lån med kortare löptider. Placerarna kompenserar sig förinflationsrisken genom att begära en högre ränta.Förväntningarna om den framtida inflationen påverkas av flera faktorer.En av dem är att det finns delar i ekonomin där konkurrensen fungerar dåligt,där producenterna samarbetar med följd att priserna börjar stiga så snart enuppgång i ekonomin tar fart.Tendenser till stigande inflation - och därmed högre räntor - rycker undanförutsättningarna för tillkomsten av nya arbetstillfällen. En effektivkonkurrenspolitik är därför ett viktigt inslag i en politik för fler nya jobb iSverige. Bara fortsatt låg inflation ger en stabil grund för varaktigt lågaräntor, ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning.Varför sätts konkurrensenur spel?Förutsättningarna för nationalekonomins teorier om s kperfekt konkurrens uppfylls praktiskt taget aldrig påverklighetens marknader. Där bestäms konkurrensläget avmånga faktorer, som till exempel produktens karaktär,antalet företag, möjligheterna till nyetablering, hinder förexport och import m m. Grovt kan man sortera brister ikonkurrensen under tre rubriker.- Naturliga konkurrensbegränsningar beror på särskilda egenskaper hosprodukten eller hos produktionsprocessen. I vissa fall saknas kanskehelt förutsättningarna för många producenter på marknaden. Förutomlagstiftade monopol, som Systembolaget, kan patenträttigheter ochensam tillgång till en råvara göra det svårt för konkurrenter att slå sigin på marknaden. För ett litet land som är lösningen ofta attförsöka åstadkomma en ökad importkonkurrens.-Så kallade naturliga monopol är vanligtvis förknippade medstordriftsfördelar. Den tekniska utvecklingen, som t ex denmoderna informationsteknologin, har dock medfört attbegreppet börjar förlora sin relevans. Flera statliga,kommunala och privata "naturliga" monopol har börjatbrytas upp och utsatts för ökad konkurrens från privataentreprenörer åtminstone i något av produktions- ellerdistributionsleden. Det gäller till exempel elmarknaden,posten, inrikesflyget och SJ.- Konkurrensbegränsande överenskommelser kan ta sig många uttryck,som samarbete om priser eller en inbördes uppdelning av marknader.Det är framförallt mot denna typ av bristande konkurrens somkonkurrenslagstiftning brukar riktas. Den förra borgerliga regeringeninförde en ny, skarpare konkurrenslagstiftning som står i bättresamklang med lagstiftningen i flera andra EU-länder.-- Offentliga regleringar kan ha helt andra syften än att hämmakonkurrensen, men får ändå sådana konsekvenser. Flera viktigasamhällssektorer kännetecknas av en rad svåröverskådliga statliga ochkommunala regleringar. Bostads- och byggområdet är ett exempel,liksom transportområdet. Det kan röra sig om detaljerade föreskrifterför byggnadsmaterial etc, men det finns gott om regleringar vars endasyfte är att hindra konkurrens. Ett sådant exempel är etableringshindretför långväga busstrafik.-Konkurrensen på densvenska marknadenUnder senare år har flera studier gjorts avkonkurrenssituationen i . På uppdrag av den s kKonkurrenskommittén gjorde SPK en studie avförhållandena i 61 svenska branscher. Andra exempel ärProduktivitetsdelegationens betänkande Drivkrafter förproduktivitet och välstånd, rapportNya villkor för ekonomi och politik och McKinsey-rapportenSweden´s Economic Performance.Samtliga pekar på att en stor del av de problem som kännetecknat svenskekonomi under - snabba kostnadsstegringar, höginflation, svag produktivitetsutveckling och svag ekonomiskt tillväxt - kanförklaras av brister i konkurrensen. Innebörden av studierna är att med bättrekonkurrensförhållanden kunde svenskarna haft mer pengar att röra sig med,en högre levnadsstandard - och fler jobb.Lika entydigt som brister i konkurrensen ringas in som ett av de mestgrundläggande problemen i svensk ekonomi, lika entydigt rekommenderarstudierna skärpta konkurrensregler, avregleringar och ökad import-konkurrens.De ekonomiska vinsterna av ett skärpt konkurrenstryck i näringslivet ochoffentlig sektor är naturligtvis svåra att uppskatta med någon störreprecision. Men försök till samhällsekonomiska bedömningar visar att det rörsig om betydande belopp. I boken uppskattas vinsten till !Tyvärr kan det vara svårt att vinna folkligt stöd för skärpt konkurrens somen väg att lösa samhällsproblem. Det tycks ganska enkelt att göra troligt attökade bostadssubventioner och omfattande regleringar leder till billigarebostäder och större "rättvisa" på bostadsmarknaden, trots att det förhåller sigprecis tvärtom. Skälet till att svenskar tvingas lägga en så stor andel av dendisponibla inkomsten på sitt boende är frånvaron av en fungerandekonkurrens på bygg- och bostadsmarknaden. Det planekonomiska tänkandesom genomsyrat svensk bostadspolitik har förstört bygg-marknaden - 1980-talets värsta inflationsmotor - och givit oss ett avvärldens dyraste bostadsbestånd. Komplicerade regelverk och omfattandesubventioner har dolt de verkliga kostnaderna för konsumenterna och sopatundan motiven för producenterna att pressa kostnaderna.Ökad konkurrens i SverigeDet är naturligtvis en omöjlig uppgift att lista alla hinder fören väl fungerande konkurrens som kan finnas på olikamarknader i . I ett par avseenden skiljer vi dock utoss från andra jämförbara industriländer, bland annat genomatt vi har en hög företagskoncentration, en storkonkurrensskyddad offentlig sektor, omfattande offentligaregleringar och företagssubventioner.Så kallad oligopolistisk konkurrens - det vill säga en marknad somdomineras av ett fåtal stora företag - är mycket vanlig i Sverige.Utvecklingen mot en allt högre grad av företagskoncentration har pågåttunder flera decennier. Detta är främst en följd av inriktningen på desocialdemokratiska regeringarnas industri- och näringspolitik. Politiken harutformats från ett typiskt storföretagarperspektiv. Skattepolitiken, kredit-politiken och näringspolitiken har systematiskt gynnat storföretagen på desmå och nya företagens bekostnad. Den konsekventa storföretagspolitikenhar skapat marknader där småföretag och nya entreprenörer möter storasvårigheter att ta sig in. Inte heller har någon hänsyn tagits till de riskerförkonsumenterna i form av minskad inhemsk konkurrens och monopol-missbruk, som utvecklingen fört med sig.Tiotals miljarder betalas ut i olika former av stöd och subventionertill företagen.De selektiva företagsstöden, som snedvrider konkurrensen inom olikabranscher och hämmar utveckling och innovationsförmåga, bör i principavvecklas helt. Successivt måste det statliga stödet till näringslivet minskaoch ges en så generell utformning som möjligt. Det gäller såväl somEU-länderna i övrigt. Att försöka identifiera framtidens produkter, företag eller branscher ärinte en politisk uppgift. Den politiska uppgiften består i att skapa godaförutsättningar - och ekonomiska motiv - för medborgarna att starta ochutveckla företag. Socialdemokratins misstro mot enskilda företagare - ochövertron på politikernas förmåga att identifiera framtidens vinnande företagoch branscher - har inneburit decennier av misshushållning medskattemedel. Fantasirikedomen har varit stor i fråga om uttaxering ochanvändning av skatter: löntagarfonder, utvecklingsfonder, övervinstfonder,Investeringsbanken, ... listan kan göras längre.Om företagsskatterna istället hållits lägre - hade svenskt näringsliv i dagdå stått sig bättre eller sämre? För oss liberaler är svaret självklart. Fullfölj valfrihetsrevolutionenI den offentliga sektorn har den bristande konkurrensen letttill en långsam produktivitetstillväxt och en begränsadinnovationsförmåga. Priset har medborgarna fått betala iform av högre skatter och sämre välfärd. Det främsta medletför att öka effektiviteten i den offentliga sektorn är att utsättade icke myndighetsutövande verksamheterna för konkurrens.Valfrihetsrevolutionen som inleddes av den borgerliga regeringen harstoppats. Socialdemokraterna försöker - ofta tillsammans med de röd-grönapartierna - att vrida klockan tillbaka. På flera områden inom den offentligasektorn där landstingens och kommunernas monopol brutits upp - därkonkurrens från privata aktörer gjorts möjlig och medborgarnas valfrihetökat - stoppas effektiviseringar och förnyelse. Det gäller inte minst reformersom rätten att välja barnomsorg i enskild regi och husläkarreformen.Valfrihetsrevolutionen måste drivas vidare och politiken behöver inriktaspå en ökad konkurrensutsättning av traditionellt offentligt producerade varoroch tjänster. Detta är också en fråga om att öka chanserna för fleregenföretagare och därmed för fler nya arbetstillfällen.Nej till kommunala bolagI dag finns ungefär 1 500 kommunala bolag som tillsammansomsätter . Många av bolagen ärverksamma på marknader där det finns goda förutsättningarför konkurrenslösningar och gott om privata aktörer.Folkpartiet liberalerna menar att detta är oacceptabelt.De kommunala bolagen snedvrider inte bara konkurrensen genom attverksamheten upp med skattemedel. När kommunala angelägenheterförsvinner in i aktiebolagen försvinner också en stor del av insynen ochoffentligheten. Bolagsbildningarna är naturligtvis förenade med finansiellarisker. Det finns inga skäl att spela bort skattebetalarnas pengar på solarier,gym eller restauranger, som kan drivas bättre av privata intressen.Folkpartiet liberalerna föreslår i en särskild motion, "Avveckling avkommunala bolag", en lagstiftning som innebär ett förbud mot nyakommunala bolag och en successiv avveckling av de redan etablerade.Släpp långväga busstrafiken friI dag har SJ ensamrätt på längre personresor med tåg och kandärmed ta ut höga priser på sträckor där konkurrensen frånandra transportmedel är svag. harkonstaterat att SJ i större utsträckning måste utsättas förkonkurrens från busstrafik. För den som vill bedrivalångväga busslinjetrafik krävs ett särskilt tillstånd.Innan det ges prövas om trafiken kan skada redan etableradjärnvägstrafik eller kollektivtrafik inom länen.Nuvarande reglering ger alltså SJ en skyddad ställning och innebär att påflera betydelsefulla sträckor, som , ochSundsvall-Stockholm får bussföretagen inte konkurrera med järnvägen.Folkpartiet liberalerna anser att regleringen måste bort. Det skulle medföraen större valfrihet för resenärerna och dessutom leda till lägre priser på delängre resorna.Rädda lågprisbutikernaBristande konkurrens var den främsta orsaken till kraftigtstigande matpriser . Tillsammans medbyggsektorn utgjorde livsmedlen en av de värstainflationshärdarna.Livsmedelssektorn kännetecknas av stark företagskoncentration och avomfattande samverkan främst inom förädlings-, distributions- ochgrossistledet, och i viss utsträckning också inom detaljhandeln.Konkurrenssituationen har emellertid förbättrats . EU-medlemskapet och den skärpta konkurrenslagstiftningen har bidragit till enlägre prisökningstakt på livsmedel. liberalerna medverkade ocksåtill förändringar i (PBL), som bland annatinnebar att de kommunala etableringshindren för "pris-pressar-pirater" ochlågpriskedjor undanröjdes. I Konkurrensberedningens slutbetänkande "EU,konsumenten och maten - förväntningar och verklighet" konstateras attkonkurrensen inom detaljhandeln förbättrats som en följd av ändringarna iPBL.Med oro kan vi konstatera att Socialdemokraterna tagit initiativ i motsattriktning. En ny plan- och byggutredning har bland annat haft i uppdrag attlämna förslag som innebär en återgång till de gamla reglerna. För Folkpartietliberalerna är det självklart att sätta konsumentintresset främst. är populära och har bidragit till att sänka matkontot för många, inteminst barnfamiljerna. Vi motsätter oss en förändring som innebär attkonkurrenssituationen försämras genom att kommunalpolitiker, inom ramenför det kommunala planmonopolet, ges rätt att stoppa nyetableringar.Erfarenheterna av den nya konkurrenslagens tillämpning utreds förnärvarande på regeringens uppdrag och redovisas i slutet av december 1996.Därefter bör åtgärder vidtas så att får större möjligheteratt ingripa mot de kvarvarande konkurrensbegränsningarna bland annat inomlivsmedelssektorn.Utvärdering av konkurrenslagenKonkurrenslagstiftningen trädde i kraft vid halvårsskiftet1993 och en kartläggning och sammanställning averfarenheterna pågår. Arbetet ska redovisas senast den 31december 1996. Det finns därefter anledning att övervägavilka skärpningar av lagen som krävs för att denna ska kunnamedverka till en effektivare konkurrens.Sätt LO:s affärsverksamhet underluppKonkurrensverket har flera ärenden där LO:sförsäkringsverksamhet granskats. Det kanske mest flagrantarör sig om de kollektiva hemförsäkringar som hälften avLO-förbunden tecknat med . Medlemmarna fårenligt avtalen en hemförsäkring som betalas genommedlemsavgiften. Sammantaget rör det sig om inte mindreän 2 miljoner hushåll.LO-förbundens agerande måste betecknas som en inköpskartell, vilketstrider mot konkurrenslagstiftningen. När fackförbund eller andraorganisationer går in som aktörer på en marknad måste de självfallet - precissom andra aktörer - underkasta sig gällande lagstiftning. LO:s agerandehämmar inte bara konkurrensen på försäkringsmarknaden, det fråntar ocksåde enskilda medlemmarna möjligheten att fatta självständiga beslut rörandeden egna privatekonomin.Regeringen bör utnyttja möjligheten att i regleringsbrevet tillKonkurrensverket särskilt påpeka behovet av att granska de fackligaorganisationernas affärsverksamhet.Dela och sälj ut VattenfallMarknader som varit monopoliserade behöverförstås innan konkurrensen fungerartillfredsställande. Avregleringen och bolagiseringen avstatliga monopol har emellertid skapat marknader därkonkurrenssituationen är minst sagt skakig och därytterligare ingripanden är motiverade. De tidigare statligamonopolen, som Posten, och , har med sinastora marknadsandelar - och kontroll över bland annatdistributionsleden - ett betydande övertag gentemot nyakonkurrenter.Avregleringen av elmarknaden syftade till att skapa konkurrens i handelnmed el, men har det inte fungerat som tänkt. Industrins elkostnaderhar sjunkit, men småkunderna - framförallt hushållen - har i flera fall fåttkraftiga prishöjningar.I dag svarar och för avelproduktionen. dominerande ställning inom elproduktionenbehöver brytas. bör delas i två eller tre bolag, och säljas ut. Medfler jämnstarka producenter som konkurrerar på marknaden skulle elprisernakunna pressas.I en rapport till konstaterar attytterligare åtgärder krävs för att ge konsumenterna en verklig möjlighet attvälja leverantör. Bland annat bör hushållen slippa kravet att köpa nya, dyraelmätare för att byta elleverantör.Staten måste sopa rent framför egendörrFör den allmänna normsättningen måste staten självklartockså sopa rent framför egen dörr. Dessvärre har statligabolag brutit mot konkurrenslagstiftningen vid upprepadetillfällen. har till exempel ålagtsböter för att bolaget agerat i strid medkonkurrenslagstiftningen. har också funnitatt och Mobitel missbrukat sin dominerandeställning.Konkurrensverket har även granskat om - som enligt telelagen skaupplåta telenätet åt konkurrerande bolag för en självkostnad - har tagit ut"oskäliga priser" av konkurrenterna. Verket kunde emellertid inte finna att såvar fallet, eftersom de verkliga merkostnaderna av användningen inteframgick tydligt nog av Telias redovisning. Staten bör i ägardirektivenbegära att tillämpar sådana redovisningsprinciper att det klart framgåratt bolaget tillämpar en skälig prissättning vid upplåtelse av telenätet.Bryt ApoteksbolagetsförsäljningsmonopolAlla västeuropeiska länder har någon form av reglering avläkemedelsförsäljningen utan att, som i , heladetaljhandeln har koncentrerats till ett enda företag.Konkurrensverkets bedömning är att börfå i uppgift att utfärda tillstånd att bedriva detaljhandel medläkemedel till sådan fysisk eller juridisk person somuppfyller vissa krav på farmaceutisk kompetens. Det är ocksåvår mening att försäljningsrätten inte bör kopplas till ett visstföretag, utan till person med rätt kompetens.Regeringen har i propositionen 1996/97 "Läkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning" föreslagit att man tillsätter en särskild utredare somska lämna förslag om hur läkemedelsdistributionen börorganiseras och regleras. Vi menar att utredningsdirektiven även bör omfattaalternativet privatisering av Apoteksbolaget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av konkurrenspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lagstiftning om förbud mot kommunala bolag,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort etableringshindret för långväga busslinjetrafik,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om plan- och bygglagstiftningens betydelse för konkurrensen inomlivsmedelssektorn,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om granskning av de fackliga organisationernasaffärsverksamhet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägardirektiven till ,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en delning och utförsäljning av ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bryta Apoteksbolagets försäljningsmonopol.4