ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk361 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi är nog alla överens om att villkoren för mindre ochmedelstora företag skall vara goda och stabila, att de skall fåutvecklas för att ge nya jobb i . Vi är också överensom att vi skall ha en levande landsbygd, att "Hela Sverigeskall leva". Om detta skall vara möjligt måste vi ha godakommunikationer.För många boende på landsbygden och i mindre tätorter, som har lång vägtill sina arbeten, är oftast den egna bilen det enda alternativet för att ta sig tilloch från sin arbetsplats. Många skall dessutom lämna barn på daghem ellerhos dagmamma.Företag med lokalisering ute på landsbygden berörs också av regler förreseavdrag, då de ökade pendlingskostnaderna kan innebära att de har svårtatt få kvalificerad arbetskraft.Det är självklart att där man kan välja kollektivtrafik skall detta göras, meni vårt avlånga land med stora glesbygdsområden, har vi och kommer att ha,stort behov av privatbilar.Kostnaderna för bilåkande har stigit och för många är detta en mycket storutgiftspost, därför är det viktigt att avdragsregler är så utformade att de inteförhindrar lokaliseringar av företag eller val av boendeform.Avdragsrätten för resor till och från arbetet bör även gälla resor till och frånbarnomsorg under förutsättning att nu gällande krav på tidsvinst och avstånduppfylls.Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att reseavdragenhöjs till per mil och att regeringen återkommer till medförslag till höjt reseavdrag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade reseavdrag.
mot · GK02Sk362 · 1996-10-07 00:00:00 — Att vara nämndeman är ett förtroendeuppdrag som mannomineras till av sitt politiska parti. Det har betraktats somett mycket hedervärt uppdrag. Men det börjar bli svårare attrekrytera personer som är intresserade av att påta sig dessauppdrag då det för en del innebär ekonomiska förluster.Rese- och traktamentsförmånen till nämndemän regleras genombestämmelser i 4 § förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemänoch vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet. En nämndeman fårersättning för resor, ev hotellkostnader samt arvode. Skatteavdrag skall göraspå hela ersättningen, alltså både arvodet, resor och ev andra kostnader. Dettainnebär att en nämndeman som haft stora kostnader för att fullgöra sittuppdrag kan få betala mer i skatt för dessa utlägg än vad arvodet är. Detmåste ses som mycket angeläget att skattereglerna för nämndemän sesöver så att dessa orättvisor upphävs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteregler för kostnadsutlägg för nämndemän.
mot · GK02Sk363 · 1996-10-07 00:00:00 — Nämndemännens rese- och traktamentsförmåner Lekmannainflytandet inom domstolsväsendet har urgamlatraditioner i vårt land. Nämndemännen medverkar till atträttskipningen ligger i linje med det allmännarättsmedvetandet, är en omistlig del av vårt rättsväsende ochmedverkar till en bred folklig förankring av detsamma.Ersättningen till nämndemännen har länge varit mycket låg och kannärmast betraktas som ideell. Efter en skattedom i Kammarrätten i Jönköpingi har dessutom värdet av rese- och traktamentsförmånernaurholkats kraftigt. Kammarrättsutslaget innebär att nämndemännen skallanses ha sitt tjänsteställe vid domstolen och inte i hemmet. Därvid blir rese-och traktmentsersättningar skattepliktiga. Vid flerdagarsmål då nämnde-mannen får övernattningskostnader betraktas även ersättningen för dessa somskattepliktiga.Domstolsverket skriver i sitt informationsblad EA-nytt 1996:7 medanledning av detta bl.a. "...skattemyndighetens tolkning av lagstiftningenleder till orimliga konsekvenser. Det har förekommit fall där kostnaderna föruppdraget, inklusive skattekostnader, överstigit den ersättning somDomstolsverket utbetalat". Vi delar till fullo verkets uppfattning om atttolkningen leder till orimliga effekter.Motsvarande problematik, som gäller nämndemännen, har också gälltandra förtroendevalda, t.ex. riksdagsledamöter och landstingsledamöter.Detta har lösts genom att de i skattelagstiftningen anses ha sitt tjänsteställeihemmet. Därigenom beskattas de inte för utgående reseersättningar. Enmotsvarande reglering bör omgående göras för nämndemän. bördärför besluta att ändra kommunalskattelagen så att tjänsteställe förnämndemän är bostaden. Ändringen bör träda i kraft den 1 januari 1997.Det får ankomma på berört utskott att utarbeta erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring i kommunalskattelagen beträffandetjänsteställe för nämndemän enligt vad som föreslagits i motionen.
mot · GK02Sk364 · 1996-10-07 00:00:00 — Skatteminister och andra företrädare förregeringen fortsätter att berömma de hyresgäster i Holma ochKroksbäck i som idkar s.k. självförvaltning iboendet. har skattemyndigheten i meddelatatt man skall eftertaxera de boende som deltagit i projektet.Dessa hyresgästers arbetsinsatser består i att städa och hålla ordning itrapphus och andra gemensamma utrymmen. Även den yttre miljön vårdas avdessa boende i de självförvaltande flerbostadshusen. Det talades även om vandalisering. Dessa problem är borta sedansjälvförvaltningen etablerades.Eftertaxering drabbarMen - så kom skattemyndigheten in i idyllen. De boende harfått sänkt hyra i utbyte mot sina arbetsinsatser. Det ärdetsamma som inkomst på arbete, påstår skattemyndigheten.Alltså utkrävs skatt på hyressänkningen. Från regeringenssida pratas det. Det enda konkreta är talet om att tillsätta enarbetsgrupp "för att hitta en lösning utanför skattesystemet".Visst hade det varit bättre om regeringen resolut bestämt attordna lagen så att skatt ej skall påföras självförvaltning avdetta slag!Visst är denna självförvaltning densamma som hyresgäster i någotårhundrade utfört genom att de själva skött sin trappstädning - utan att någonskatt kommit på tal! Skattesystemet var inte så annorlunda . Skillnaden nuär att skatten är orimligt mycket högre. Det talar dock inte för självförvaltar-skatten.Vad menar skatteministern?I har skatteminister berömtsjälvförvaltningen i . Människorna i projektet "ökarmakten över sina liv", uttryckte sig skatteministern lyrisktoch fortsatte i frågestund : "Det somsker i Holma är oerhört viktigt som det är enframtidsfråga".Vad menar skatteminister ?Talet om "framtidsfråga" borde kunna lösas genom ett snabbt riksdags-beslut. Lämpligen att av regeringen beställer en lagändring somskattemyndigheterna i landet inte kan tolka så som , d.v.s. attdet skall bli skatt på självförvaltning i bostadshus och bostadsområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett lagförslag som gör det legitimt förhyresgäster och andra boende att idka självförvaltning utan att sådan ideellinsats skall bli beskattad i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk602 · 1996-10-07 00:00:00 — Beskattning av äldre traktorer Runt om i landet, speciellt på landsbygden och i småsamhällen, är det många människor som värmer sinabostäder helt eller delvis med skogsråvara i någon form, iallmänhet vanlig ved, ett klokt sätt att använda en naturligtillgång och en förnybar energikälla.För transporten från skogen till bostaden och i vissa fall för bearbetningkrävs en traktor. Ofta används denna enbart för dessa uppgifter och inte inågon annan näringsverksamhet.För innehav av en sådan traktor betalas /år i vägtrafikskattoavsett fordonets vikt eller ålder. En relativt låg avgift, men en orättvisbeskattning.Enligt fordonsskattelagen är motorcyklar, personbilar, lastbilar och bussar,som är eller äldre inte skattepliktiga. Denna skattebefrielse börgivetvisgälla även traktorer som är äldre än 30 år.Rättvisa och samma regler som för exempelvis veteranbilar och andrasamlarbilar, vilka också används enbart tillfälligt, uppnås med dennajustering och skattebefrielse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av avskaffad vägtrafikskatt för traktorer som är äldre än30 år.
mot · GK02Sk603 · 1996-10-07 00:00:00 — När kilometerskatten för dieseldrivna fordon avskaffades1993, belastades istället dieseldrivna personbilar med enkraftigt höjd fordonsskatt. betalas för en bensindrivenpersonbil som väger och förbrukar /mil enfordonsskatt på /år. Motsvarande summa för endieselbil med samma vikt och med en bränsleförbrukning på0,/mil är /år. Fordonsskatten för dieselbilarfrån modell är alltså fem gånger så hög som skattenpå bensinbilar.Detta framstår som både orättvist och miljöpolitiskt oklokt, eftersommoderna katalysatorförsedda personbilsdieslar jämfört med bensindrivnasåväl förbrukar mindre bränsle som ger lägre utsläpp av miljöskadliga ämnen.Således är exempelvis utsläppen av kväveoxider och kolväten resp.35 % mindre från dieselpersonbilen jämfört med bensinbilen.Dessutom använder man med framgång biobränslen som etanol ochrapsmetylester i dieselmotorerna.I kampen för en ren miljö och ett kretsloppsanpassat samhälle måste detbeträffande bilsektorn vara en gemensam målsättning att fordonen skall varabränslesnåla, ha god reningsutrustning och drivas med miljövänliga, helstinhemska, drivmedel.Att dieselbilar, som är eller äldre och som ofta ger upphov tillstora mängder miljöfarliga utsläpp, har en betydligt lägre fordonsskatt än nyadrivmedelssnåla och miljövänliga dieselbilar ger helt fel signal till konsumen-ten. En sådan beskattning är varken rättvis, klok eller miljöfrämjande.Förhållandet mellan fordons- och bränslebeskattning för dieselbilar skall,enligt min mening, vara likvärdigt med det som gäller för bensinbilar.Möjligheterna att genom skatter och andra ekonomiska styrmedel uppnåpositiva effekter på vägtrafiken ur såväl miljö- som trafiksäkerhetssynpunkthar således diskuterats ingående . Trots det har någon samladbedömning av vilka styreffekterna är av de skatter som träffar vägtrafikeninte gjorts. Det är därför enligt regeringens mening angeläget att en sådananalys kommer till stånd. I avsaknad av detta underlag finns annars risk förbl.a. att de olika skatterna har effekter som motverkar varandra ochdärigenom försvårar att de mål som ställts upp kan nås.Så skriver regeringen i kommittédirektiven till Översyn avvägtrafikens samlade beskattning.En justering av fordonsskatten på dieseldrivna personbilar till samma nivåsom för bensindrivna bilar, är ett steg i rätt riktning beträffande såvälrättvisasom framsynt miljöklokhet. Andra effekter vid stöd åt miljövänligt bränslebör bli bättre utnyttjande av vår svenska skog och åker, fler arbetstillfällenoch bättre handelsbalans. Detta finansieras inom aktuellt utskottsområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av sänkt fordonsskatt för dieselbilar.
mot · GK02Sk604 · 1996-10-07 00:00:00 — , SOU 1992:121, föreslog attalternativmedicin skulle jämställas med skolmedicinen iskattehänseende. En majoritet av remissinstanserna stöddeförslaget, bl.a. , som ansåg att denutvidgning av skattebefriad sjukvård som föreslogs"eliminerade de brister i konkurrensneutralitet som f.n.råder och som främst missgynnar utövare av alternativabehandlingsformer".Riksdagens skatteutskott ansåg 1993 med stöd av riskdagsmotioner attalternativmedicinsk behandling borde jämställas med skolmedicinskbehandling och således skattebefrias. - Tyvärr genomfördes aldrig riks-dagens beslut.Inte minst med hänsyn till människors valfrihet när det gäller medicin ochbehandlingsmetoder i vården anser jag att alternativmedicinen bör jämställasmed skolmedicinen i momshänseende. Krav på behörighet att utföra vissabehandlingar - som ibland framförts som argument - är en självklar fråga isammanhanget. Den hanteras av tillsynsmyndigheter på det sociala området.En eventuell negativ inställning till alternativa behandlingsmetoder börinte influera skatteområdet och drabba de människor som väljer alternativamedicinska preparat.Ett slopande av momsen på alternativmedicinsk behandling innebärknappast någon belastning på statsbudgeten. De 150-200 miljoner kronordet rör sig om skulle säkert kompenseras av att människor i ökad utsträck-ning skulle använda sig av dessa mediciner. Därför bör förslaget kunnafinansieras inom den ekonomiska ram som står till buds för läkemedel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alternativmedicin och alternativmedicinska behandlings-metoder bör jämställas med skolmedicinen i mervärdesskattehänseende.
mot · GK02Sk605 · 1996-10-07 00:00:00 — Konkurrensneutralitet mellan svenska och finska entreprenörer beslutade att finsk röd dieselolja intefick användas i svenska motorfordon. I får röd dieselanvändas i entreprenadmaskiner, traktorer och båtar.Skillnaden mellan och i detta avseendeinnebär att entreprenörer på ömse sidor av gränsen iTornedalen lever under ojämlika konkurrensvillkor.Genom den stora prisskillnaden på dieselbränslet (per liter)har finländska entreprenörer väsentligt större möjligheter att "räkna hem"jobb även på den svenska sidan. Det har visat sig att många finländskaentreprenörer gjort åtaganden i i branscher, därbränslekostnaden är av betydande storlek. Svenska entreprenörer har svårt attförstå att två länder som gränsar till varandra och dessutom är EU-medlemmar inte ger sina medborgare likvärdiga konkurrensvillkor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skapa konkurrensneutralitet mellan svenska ochfinländska entreprenörer.
mot · GK02Sk606 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är orimligt, orättvist och konkurrenssnedvridande attbehålla skatteregler som gör att en tavla som säljs på ettgalleri blir avsevärt dyrare än om exakt samma tavla säljs viaen konstförening, som ställer ut exempelvis i Folkets Hus.Detta missförhållande har kritiserats, bl.a. i motioner till ,alltsedan mervärdesskatt infördes på galleriernas förmedlingsavgifter den 1januari 1991.Gallerierna fungerar som ombud för konstnären och ställer ut och säljerdennes alster.Galleriets förmedlingsavgift är anpassad till de kostnader som galleriet harför att kunna driva sin verksamhet. Gallerimomsen är lika orättvis somden var då den infördes.Gallerimomsen är till nackdel för både konstnären, galleristen ochgalleribesökaren. Antingen blir konstnärens tavlor dyrare när de ställs ut ochsäljs via ett konstgalleri, eller också får konstnären i motsvarande gradmindre betalt för sina tavlor. Gallerierna kan i de flesta fall inte själva tamomsfördyringen, eftersom även en galleriägare måste ha en drägligförsörjning.Momsuttag för gallerier men inte för ideella organisationer innebär attkonstmarknaden snedvrids. Gallerimomsen medverkar till uppkomsten av engrå konstmarknad som ingen är betjänt av - vare sig konstnären, galleristen,den konstintresserade allmänheten eller staten. Den inkomst som i realitetenkommer att hamna i statens kassakista torde vara utomordentligt blygsam.Gallerierna utför en viktig kulturgärning. Galleristen har stor betydelse förkonstnären och för den konstintresserade allmänheten, som beredsmöjligheter att njuta av god konst. För de flesta konstnärer är det galleristensom ger den draghjälp som behövs för att bli känd och erkänd. Utan gallerierblir konstnärens villkor och möjligheter kraftigt försämrade. Särskilt de unga,nya, ännu ej etablerade konstnärerna blir gallerimomsens förlorare.Diskrimineringen av gallerierna riskerar också i hög grad att gå ut överkvaliteten på det konstutbud som erbjuds allmänheten. Galleristens konst-kunnande och blick för det konstnärliga värdet för att den konst somställs ut är av god kvalitet.Väl fungerande konkurrens kräver rättvisa regler. Inom konstmarknadenförutsätter det en i skattehänseende likvärdig behandling av likartadeverksamheter. Skatteregler som diskriminerar gallerierna och som uppenbarthar snedvridande effekt på konkurrensen måste ändras.Regeringen bör med det snaraste vidta åtgärder när det gäller galleri-momsen så att rättvis konkurrens kan råda på konstmarknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag i syfte att skapa rättviskonkurrens på konstmarknaden.
mot · GK02Sk607 · 1996-10-07 00:00:00 — Slopad momsplikt för friskolor En stor orättvisa och ett stort hinder för likställighet mellandet offentliga skolväsendet och friskolor är att friskolorna ärmomspliktiga. Effekterna av denna orättvisa har hela tidenförstärkts. I och med uppgörelsen mellan ochSocialdemokraterna blev momsen en del somskulle beaktas vid resurstilldelningen till friskolorna. Detfinns dock ingen generell heltäckande garanti för attmomsens effekter neutraliseras vid kommunernasresurstilldelning.Ännu värre riskerar det att bli i detta avseende när regeringens förslagbeträffande friskolornas förutsättningar nu ser ut att genomföras medVänsterpartiets och stöd i riksdagen.En annan väg att gå, än att anta olika mer eller mindre tvingande lagtexterdär denna orättvisa skall beaktas vid bidragsgivning, är attmomsplikten för friskolor avskaffas. Om man hävdar att friskolorna avkommunerna får kompensation för momsen, skulle ett beslut om att avskaffamomsplikten för friskolorna i praktiken innebära att kommunerna slipperbetala moms till staten via friskolorna. En sådan momsbefrielse bör varaförbehållen friskolor som inte tar ut elevavgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffad momsplikt för friskolor som inte tar ut elevavgifter.
mot · GK02Sk609 · 1996-10-07 00:00:00 — Elintensiv industri och energibeskattning Regeringen ändrar sitt beslut vad gäller det andra steget avhöjning av produktionsskatterna på elektrisk kraft ochersätter det med höjda energiskatter på elektrisk kraft ochfossila bränslen.För många företag är det säkert en lättnad, men det finns mycket elinten-siva företag som använder elkraft som faktisk råvara i sin produktion. Vissakemiska industrier, aluminiumsmältverk samt massa- och pappersindustrikräver extremt mycket el i sina framställningsprocesser. De två genomfördahöjningarna av produktionsskatterna har kraftigt minskatlönsamheten och definitivt ändrat planerade investerings- och utbyggnads-planer.I finns samtliga dessa industrier representerade. De ärexportindustrier och ger ett betydande tillskott till exportinkomster.De har också många anställda och skulle flyttning/nedläggning av någon ellernågra av dessa industrier eller delar av dem ske, vore det katastrof för detberörda länet. Arbetslösheten är redan den högsta i landet och medelåldernmycket hög.Elpriserna ökar men dessa industrier kan inte vältra över skatter och höjdaelpriser på sina kunder eftersom de säljer sina produkter på internationellamarknader. Där möter de konkurrenter som inte har så höga elpriser ellermotsvarande skatter utan kan producera varor till lägre priser.För t.ex. aluminiumsmältverk i innebär de nyaproduktionsskatterna att hela den genomsnittliga vinsten bakåt för-svunnit. Under sådana förhållanden kan inte produktionen bedrivas. Av den elsom förbrukas vid smältverket utgör råvara i produktionen,nämligen i elektrolysprocessen som används för att få fram metallen.Har regeringen för avsikt att behålla den elintensiva industrin inom Sverigemåste speciella åtgärder vidtas så att de kan behålla sin konkurrenskraft på demarknader där de säljer sina produkter. Priserna på el och elskatter ärdärvidlag helt avgörande. Regeringen måste skyndsamt utreda hur deelintensiva industrierna genom ändrad beskattning av el skall ges möjligheteratt kunna fortsätta sin verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt utreda hur de elintensiva industrierna skall kunnafortsätta sin verksamhet inom landet.
mot · GK02Sk610 · 1996-10-07 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/95:54, Ny lag om skatt påenergi, m.m. infördes nya bestämmelser för inköp av denskattebefriade (energi- och koldioxidskatt) grönfärgadedieseloljan. I propositionen infördes olika regler för skepp(minst 12 m) och båtar. Skeppen får även från och med den 1januari 1995 inköpa den skattebefriade gröna dieseln.Båtarna måste däremot inköpa den högbeskattade ofärgadedieseln för att därefter kvartalsvis ansöka om skatten tillbaka(2.58-3.07 kr/liter beroende på miljöklass). Skälen till deolika reglerna uppgavs i propositionen vara kontrollskäl. Endispensmöjlighet infördes för de båtar som kan anförasärskilda skäl, som exempelvis stora likviditetssvårigheter.Denna nya lagstiftning har ställt till stora problem för fiskebåtarna.Yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar gör stora gemensamma inköp för att fålåga dieseloljepriser, denna olja är grönfärgad när den levereras och fårsåledes enbart användas till fiskeskeppen. Fiskebåtarna drabbas därigenom avhögre dieselpriser på mellan 1.50-2.00 kronor exklusive skatten som demåste ligga ute med.En stor del av det mindre tonnaget riskerar därmed att slås ut genom enlagstiftning som egentligen var ämnad att befästa skattefrihet för fiskefartygoavsett bränsle. Vidare krävs det en onödigt stor byråkrati för att hanterayrkesfiskarnas ansökan om skatterestitution.Argumentationen om kontrollskäl är inte längre aktuell då det nu krävssärskilt fartygstillstånd för att bedriva yrkesmässigt fiske. Även yrkesfiskar-licens krävs för yrkesmässigt fiske.Lagen om skatt på fartygsbränsle bör därför kompletteras meden möjlighet för innehavare av fartygstillstånd att använda den skattefriagrönfärgade dieseln.Avsikten med lagstiftningen kan nu inte ha varit att gynna oljebolagen påbekostnad av yrkesfiskare med dieseldrivna båtar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera lagstiftningen gällande energi- och koldioxidskatt,så att innehavare av fartygstillstånd för yrkesfiske och yrkesfiskelicens kananvända den skattefria grönfärgade dieseloljan.
mot · GK02Sk611 · 1996-10-07 00:00:00 — Villkor vid inköp av dieselolja , gäller olika regler för båtaröver (s.k. skepp) och båtar (s.k.båtar). I regeringens proposition 1994/1995:54, ny lag omskatt på energi, m.m. infördes nya bestämmelser för inköp avden skattebefriade grönfärgade dieseloljan. Båtar över 12meter ("skepp") får fr.o.m. köpa denskattebefriade gröna dieseloljan. Båtar ("båtar") måste däremot inköpa den högbeskattade ofärgadedieseln för att i efterhand ansöka om att få tillbaka skatten(per liter beroende på miljöklass).En dispensmöjlighet infördes för båtar som kan anföra särskilda skäl.Exempel på särskilda skäl kan vara stora likviditetssvårigheter. Erfarenhetenhitintills är att åtskilliga fiskebåtar med stor förbrukning ej beviljatsdispens.Den rådande lagstiftningen ställer till onödiga problem för många av vårayrkesfiskare. Förutom att de måste ligga ute med skatten går man miste omde rabatter som yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar kan erhålla genomstora inköp. För statskassan är systemet en förlustaffär dååterbetalningen kräver utökad byråkrati.Enligt sjöfartsregistret är andelen skepp (över 12 m) ochandelen båtar () . Den övervägande andelen avfiskebåtarna är alltså av den kategori att de måste köpa den dyraredieseloljan, för att i efterhand ansöka om att få skatten tillbaka.Skälen till olikheterna mellan fiskebåtar respektivefiskebåtar angavs i propositionen vara kontrollskäl. Dessaargument håller inte. Det krävs både yrkesfiskelicens ochfartygstillstånd för att bedriva yrkesmässigt fiske. Lagen om skatt på bränsletill våra fiskebåtar bör därför kompletteras med en möjlighet församtliga licensierade yrkesfiskare med erforderliga fartygstillstånd attanvända den grönfärgade diseln till sina fiskebåtar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att även de yrkesfiskare som har fartygstillståndför båtar får förvärva den skattebefriade gröna dieseloljan.