mot · GK02Sf625 · 1996-10-07 00:00:00 — Inom dennaundervisning finns det som brukar kallas "de nya marknadernas språk"liksom alla de språk vi kan ha nytta av inom bl a u-landsbiståndet. Äventurismen i och den sociala omsorgen och sjukvården kommer attkunna tillgodogöra sig resultatet av modersmålsundervisningen.Diskriminering och rasismDen svenska kulturella identiteten speglar i stor utsträckningmajoritetsgruppens bild av den svenska kulturen. Med ennyanserad bild av det vi kallar svenskt skapas en ödmjuknationalism. Detta är en av de viktiga förutsättningarna föratt arbetet mot främlingsfientlighet och rasism ska lyckas.För att uppnå detta måste bl a hela utbildningsväsendet bidra till formandetav en Sverigebild med ett annat perspektiv. De språkliga och etniskaminoriteternas roll som medskapare i den svenska historiska utvecklingenoch i det nutida samhället måste bli synlig i historie-, litteratur- ochsamhällskunskapsundervisning. Kanske kan en större medvetenhet om allade folkgrupper och kulturinflytanden som medverkat till framväxten avdagens bidra till att stärka samhörighetskänslan med också de nyainvånare som kommer till vårt land.Sverige har valt att söka integrera invandrargrupperna enligt denmålsättning som tidigare beskrivits ("jämlikhet, valfrihet och samverkan").Om detta ska lyckas måste starka insatser göras för att föräldragenerationeninvandrare bibringas goda kunskaper i svenska och om det svenskasamhällets grundläggande normer och lagar, som invandrarbarnenfår en sund självkänsla för såväl som den egna minoritetenskulturella rötter.Integreringen kräver att samhället på olika sätt motverkar motsättningenmellan att vara svensk och att tillhöra en minoritet. Alla svenskar harerfarenhet av att i något avseende tillhöra en minoritet. Detta sätts inte imotsättning mot svenskheten.Inför lokala ombud för , , har utfört ett gottarbete, när det gäller att påvisa tendenser till rasism ochfrämlingsfientlighet. Denna myndighet bör kompletteras pådet kommunala planet genom att man inom varje kommunutser en tjänsteman som ska ha som en av sinaarbetsuppgifter att motverka diskriminering och rasism inomkommunen och dess verksamhet. Detta skall statsmakten intebesluta, men den skall påtala behovet och vikten av lokaladiskrimineringsombudsmän.Rasistiska organisationerSverige har skrivit under en mot rasism. Idenna konvention sägs att länder som ratificerar dokumentetockså skall stifta lagar som förbjuder rasistiskaorganisationer. FN har påpekat att ännuinte uppfyllt detta krav. anser attlagstiftningen mot rasism bör förstärkas. Hur det kan görasbehandlas utförligt i en särskild motion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda riktlinjer för minoritetspolitiken avseende språkliga ochetniska minoriteter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam etisk grund som respekteras av bådemajoritetsbefolkning och minoritetsgrupper,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran ochutbildning som står i överensstämmelse med deras livsåskådning på lämpligtsätt skall betonas i målen för invandrar- och minoritetspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet integration,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den generella samhällspolitiken skall omfatta åtgärder till stödför etniska och språkliga minoritetsgruppers rätt att behålla ochvidareutveckla sin kultur inom ramen för av ratificeradeinternationella konventioner och svensk lag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de samiska och sverigefinska minoriteternas särställning i detsvenska samhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ratificera omregionala språk och minoritetsspråk för finskans del,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en sverigefinsk utbildningslinje inom grundskolaneller särskilda sverigefinska skolor i kommuner med en viss andelfinskspråkiga invånare,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sverigefinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsalternativ med stark ställning för det finska språketinom viss yrkes- och högskoleutbildning och om tillvalsalternativ iyrkesinriktade svenskspråkiga utbildningar för finskspråkiga elever,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att rusta upp de finska institutionerna viduniversiteten,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera det sverigefinska kulturlivet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sverigefinsk fullservicekanal inom ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ytterligare förstärkt meritvärde för finska språket inom bådeden offentliga och den privata sektorn,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett sverigefinskt folkting,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att ett europeiskt kulturcentrum förzigenska frågor kommer till stånd,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nordiskt zigenskt kulturcentrum,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hemspråksundervisning bör byta namn tillmodersmålsundervisning och förläggas inom timplanen i ochorganiseras som vanlig språkundervisning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsväsendet och de språkliga och etniska minoriteternasroll som medskapare i den svenska historiska utvecklingen och i det nutidasamhället,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om starka insatser för att bibringa föräldragenerationen invandraregoda kunskaper i svenska och om det svenska samhällets grundläggandenormer och lagar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala diskrimineringsombudsmän.