mot · GK02Kr515 · 1996-10-07 00:00:00 — I och med att fick ansvaret förungdomspolitiken i den fyrpartiregering som tillträddehösten 1994 skedde flera betydande framsteg på området.För första gången satte upp nationella riktlinjer förungdomspolitiken. Den myndighet som sköttebidragsfrågorna, , bytte namn tillUngdomsstyrelsen. fick en generaldirektörsom ansvarig chef och tydliga riktlinjer för sitt arbete.Bidragsreglerna stramades upp och ökade insatser gjordes föratt främja ungdomars internationella utbyte.En omfattande rapport om ungdomars värderingar och attityder(SOU 1994:73) beställdes av SCB. Tanken var att en sådan studie skullegöras återkommande. (SOU 1994:77) gjorde en unikkartläggning av ungdomars situation på dessa områden. Dessutomanalyserade utredningen generationsperspektiven i den statliga besluts-processen. Utredningen initierade också en ESO-studie om generations-räkenskaper (Ds 1995:70).Den socialdemokratiska regeringens ungdomspolitik har sedan 1994präglats av passivitet. Ingenting av det ovan angivna utredningsarbetet, somavslutades och , har lett till några regeringsinitiativ.Den mest konkreta åtgärden är att en ny ungdomspolitisk utredning tillsattesmed syfte att se över målen för ungdomspolitiken och ge förslag till åtgärderför att underlätta ungdomars inträde på bostads- och arbetsmarknaden. Detsom redan utretts, dels av , dels av den statliga Ung-domsstyrelsen, ska utredas igen. De befintliga riktlinjerna för ungdoms-politiken, som tidigare socialdemokratiska regeringar inte förmått tillskapa,ska nu ses över, trots att de bara varit i funktion i två år.Trots att Socialdemokraterna i valrörelsen lovade att ingen ungdomskulle vara arbetslös , så utreder fortfarande regeringenfrågan. Konkreta regeringsförslag saknas.Kristdemokraterna pekar i motioner om arbetsmarknad, ekonomi, skatteroch utbildning på en rad åtgärder för att förbättra situationen för ungdomar. Idenna motion vill vi därför koncentrera oss på några konkreta delfrågor, iavvaktan på att regeringen eventuellt återkommer med förslag om nya målför ungdomspolitiken.I den förra regeringens proposition om ungdomspolitiken markeradestydligt att de religiösa organisationerna som av ideologiska skäl har ettannorlunda medlemsbegrepp än gängse ska kunna erhålla grundbidrag, efterdispens av . hade dessa organisationer erhållitsärskilt grundbidrag. Med de nya reglerna som antogs av våren1994 skulle dessa organisationer jämställas med övriga barn- ochungdomsorganisationer. tillämpning av de nya reglernainnebar i och för sig att de religiösa barn- och ungdomsorganisationerna utanbetalande medlemmar fick dispens från vissa av bidragskraven och därmederhöll grundbidrag. Men dessa organisationer fick inte räkna in någramedlemmar när bidragsbeloppet skulle fastställas. Eftersom grundbidragettill betydande del består av en faktor som är baserad på antalet medlemmarinnebar detta i praktiken att de religiösa organisationerna fick en betydandeförsämring jämfört med det tidigare bidragssystemet. Detta var aldrigavsikten.Påpekas bör att de aktuella organisationerna tidigare fått räkna in aktivadeltagare i sina aktiviteter som medlemmar. Detta medges nu inte. Inte hellerkan organisationer som kan uppvisa döpta medlemmar få räkna in dessa sommedlemmar.Eftersom det handlar om stora summor för dessa organisationer är detnödvändigt att denna fråga tydliggörs. Vi kristdemokrater anser attnuvarande tolkning av reglerna strider mot syftet med regeringensproposition /94:135 samt kulturutskottets betänkande 1993/94:KrU31.När det gäller bidragen till ungdomsorganisationerna konstaterar vi attregeringen minskar anslaget med . anslås 1,1miljon kronor för aktiviteter inom ungdomsområdet som ska "disponeras avregeringen". Detta är alltså medel utöver de anslag som departementet iövrigt har och de resurser som står till Barn- och ungdomsdelegationensförfogande. Detta är anmärkningsvärt när bidragen minskar tillorganisationerna.Med tanke på behovet av att åtgärda missförhållandena för de religiösabarn- och ungdomsorganisationerna när det gäller tolkningen av nuvarandebidragsregler, samt de behov som trots allt finns att stärka ungdomsorganisa-tionernas arbete med verksamhetsförnyelse och att uppmuntra nya former avungdomsorganisationer och ungdomsversamhet, avvisar vi regeringensföreslagna reservation av för "egen disposition". Dessamedel bör användas till att förstärka bidraget till nationell ungdoms-verksamhet och därmed disponeras av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de religiösa organisationernas rätt att erhålla grundbidrag pålikvärdiga villkor som andra statsbidragsberättigade ungdomsorganisationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel under anslaget M 2 Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet inom utgiftsområde 17 till regeringens disposition.