mot · GK02Kr283 · 1996-10-07 00:00:00 — Konkreta förslag till hur vi ska rädda Sverigesbildsamlingar saknas dock i bevarandeplanen.Ett kommande Foto-Sesam är en nödvändighet. Det är nu angeläget attformulera konkreta arbetsområden och en strategi för hur arbetet skaberäknas, organiseras och finansieras. Planeringsarbetet måste kopplas tillmuseerna ute i landet. Flera länsmuseer och kommunala museer haromfattande erfarenheter av att arbeta med vård, registrering och tillgänglighetav fotosamlingar. Bildvårdscentraler och länsanknutna bildarkiv kan knytastill länsmuseerna i varje län. Inom varje län bör arbetet inledas med eninventering och utredning, som ska bedrivas på såväl lokal som regional nivå.En satsning på bevarande, vård och förmedling av den fotografiska bildenska inte bara omfatta stillbildsfotografiet utan även film. anseratt regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett nationelltFoto-Sesam bör utformas. Detta bör ges regeringen till känna.FilmTrots att ingen annan kulturyttring, med undantag förmusiken, når så många människor som filmen har denna intealls fått samma ställning i det offentliga kulturlivet somandra konstarter. Medan samhället byggt upp centralt,regionalt och lokalt samverkande strukturer till stöd för såväldet konstnärliga skapandet som för mötet mellan konsten ochpubliken inom nästan alla andra konstområden saknas dettafortfarande för filmen.Orsaken kan inte enbart vara den speciella blandning mellan renodladkulturyttring och kommersialism som filmen utgör. För liknande förhållandenfinns ju också inom andra områden. Snarare är det ett faktum att filmen alltidbehandlats vid sidan av den ordinarie kulturpolitiken först genom filmavtalet1963 och sedan också kulturpolitiska beslut.Desto mer glädjande är det att filmen nu tagits med i såväl betänkande som i föreliggande proposition. Enligt Center-partiets uppfattning är detta en viktig förutsättning för att vi skall få se ettliknande strukturbygge som det som så framgångsrikt genomförts på teater-och musikområdena under det senaste decenniet.Film i hela landetDe markeringar som finns i propositionen omangelägenheten av att "människor i hela landet får tillgångtill filmutbudet", i synnerhet utbudet av kvalitetsfilm, ser vidärför mycket positivt på. Vi menar att statens insatser närdet gäller den visningsfrämjande verksamheten helt klartmåste inriktas på detta.Även om TV- och videodistributionen påtagligt har ökat människorsmöjlighet till fler filmupplevelser kan dessa när det gäller ljud- ochbildupplevelse och social samvaro inte mäta sig med den som erhålls påbiograf. Det är därför en viktig kulturpolitisk uppgift att se till att, precissomdet heter i propositionen, "upprätthålla och utveckla biografen som kulturellmötesplats" och "skapa förutsättningar för att fler människor får del avbioupplevelsen".I propositionen informerar regeringen om att man avser att frånFilminstitutet "begära in en redovisning av spridningen i hela landet avaktuell biograffilm och kvalitetsfilm för biografer och video, för att få enbildav hur de föreslagna kulturpolitiska målen uppfylls på detta område". Vimenar att detta är ett mycket viktigt uppdrag och att de kunskaper ocherfarenheter som vinns måste läggas till grund för statens agerande iförhandlingarna om ett nytt filmavtal. Med all sannolikhet kommer dessanämligen att visa att insatserna med avtalsmedel för att främja distributionenbehöver förstärkas och med särskild prioritet riktas till mindre orter ochplatser med endast en biografsalong. Detta bör ge regeringen tillkänna.Visningsfrämjande stödÄven när det gäller det visningsfrämjande stöd som ingår iSvenska filmkulturella uppdrag är detangeläget att de inom detta område underförsörjda orternasärskilt prioriteras. I Svenska Filminstitutetshandlingsprogram har man lagt fast att det är film på bio som skall vara dendominerande visningsformen. Enligt vår uppfattning får dettadock inte medföra att inte visningsfrämjande stöd också kanges till organisationer och grupper som utnyttjar andradistributionsformer, till exempel visning. Detta börges regeringen till känna.Regionala filmcentraFör att åstadkomma en regional struktur liknande den somfinns inom andra kulturformer är det bra att regeringen nuföreslår ett särskilt statligt stöd till de regionalaresurscentrum för film och video som är under uppbyggnad.Vi delar uppfattningen att detta stöd skall ingå i det nyaenhetliga stödsystem för regionala kulturinstitutioner somregeringen också föreslår och att bör svara förbidragsgivningen. Det är enligt vår uppfattning rimligt attsom förutsättning för stöd skall krävas en regional och lokalmotprestation som minst motsvarar den statliga insatsen.Uppbyggandet av en regional struktur på filmens område måste syfta till attså småningom täcka in hela landet. De statliga resurser som avsestillskjutas får naturligtvis inte begränsas till att endast omfatta de regionersom redan är igång. Det kommer därför att vara en viktig uppgift för att noga överväga fördelningen mellan satsning på redanbefintliga centrum och att initiera nya. måste mandessutom fortsätta med att fördela stöd direkt till lokala verksamheter. I taktmed att den regionala strukturen byggs upp bör de resurser som används fördetta ändamål föras över till de regionala resurscentrumen. Detta bör gesregeringen till känna.Regional filmproduktionKulturutredningen föreslog för sin del att statligt stöd ävenskulle kunna utgå till regionala fonder för filmproduktion påprofessionell nivå. Även om regeringen säger sig delautredningens uppfattning att "den geografiska spridningen avfilmproduktion bör öka" är man mer försiktig i sittförslagsställande. Från vår sida menar vi att den begränsningav regionala resurscentrums möjlighet att använda de statligainsatserna till filmproduktion som regeringen föreslår böravvisas.Det kommer knappast att mer än i ett fåtal fall och med högst begränsadebelopp vara möjligt för någon regional instans att medverka i långfilms-produktion men möjligheten bör inte vara utesluten.Särskilt viktigt är det att regionerna kan engageras i arbetet med att få framnya filmare, s.k. växthusarbete. Det bör också vara möjligt för ett regionaltresurscentrum att precis som stå som producent för ett filmprojekt, oavsettom detta avser lång-, kort- eller dokumentärfilm.Vad som ovan anförts om regional filmproduktion bör ges regeringen tillkänna.Tidsbegränsat nationellt uppdragFrån sida är vi också positiva till att Film iVäst utsetts att vara en av de regionala institutioner somavses få ett tidsbegränsat regionalt uppdrag. Det är dockviktigt att detta utformas på ett sådant sätt, och att samarbetesker med , att insatsen verkligenkommer hela landet till del och inte enbart blir till entillfällig resursförstärkning.Film- och TV-fondI takt med att att antalet TV-företag har vuxit har efterfråganpå program från fristående produktionsföretag ökat.Centerpartiet anser att det är angeläget att öka andelensvenskproducerade program och att mångfalden inomområdet kan stimuleras. Fristående TV-filmare och TV-producenter måste få fler av varandra oberoendefinansieringskällor att vända sig till.I propositionen om ett nytt avtal för public service-radio och -TV sompresenterades , som även står bakom, slås det fastatt omfattningen av utomstående medverkan i programproduktionen skall ökai , och i . Ensärskild utredare fick också i uppdrag att lägga fram förslag om att förbättramöjligheterna för fria producenter och produktionsbolag att görakvalitetsprogram.Det är en nationell angelägenhet att produktionen av film och TV-programsprids över hela landet. För att öka mångfalden och möjligheten att sökaproduktionsstöd kan t.ex. en film- och TV-fond skapas där representanter frånfilmbranschen och televisionen samt filmskapare ingår. Detta bör gesregeringen till känna.Intäkter från TV-reklamCenterpartiet anser att det ska finnas möjligheter attfinansiera mer kvalitetsproduktion av TV-filmer genomintäkter från den ökade TV-reklamen. En särskild utredarehar redan i uppdrag att se över de tekniska aspekterna i dennafrågeställning. Detta bör leda till ett kulturpolitiskt motiveratföreslag om att intäkter från TV-reklam, skattevägen, eller påannat sätt, slussas till kvalitetsproduktion av TV-film.Detta bör ges regeringen till känna.ArkitekturenVi välkomnar att arkitekturen nu får en framträdande plats ikulturpolitiken. För att utveckla byggandet och få störrevariation är det också önskvärt att arkitekternas roll ibyggprocessen stärks.Konstnärernas villkorDet är positivt att regeringen nu följer ochsatsar på stöd till främjande av god konst, till publikarbeteoch till inkomststöd. anser att det är bra attregeringen är beredd att utveckla stödet till den friakonstnärliga verksamheten. Detta bl.a. genom att förstärkakonstnärsstödet samt att inrätta stöd till länskonstnärer.Däremot har vi synpunkter på delar i förslagen. Fördelningav stöd till konstnärer är en ytterst grannlaga uppgift, och detär viktigt att de som har den uppgiften är opartiska och utsespå ett sätt som i största möjliga utsträckning undvikerberoende av något slag. Vi menar också att medlemskap iviss organisation inte ska vara en förutsättning för att få delav de resurser som går till konstnärerna. På flera områden servi det också som nödvändigt att ytterligare stärka ochutveckla möjligheterna för fria konstnärer att utveckla sinverksamhet. Det är väsentligt att stärka fria yrkesverksammakulturarbetares möjligheter att få en försörjning genom sittkonstnärskap.Eftersom de flesta konstnärer lever under knappa ekonomiska förhållandenvälkomnar vi att regeringen nu återinför den individuella visnings-ersättningen. Förutom ett ekonomiskt stöd innebär den också ett erkännandeav den enskilde konstnärens konstnärskap. Den ideella föreningen i (BUS) föreslås bli den som utser mottagare av denindividuella visningsersättningen. Återigen vill vi påpeka vikten avopartiskhet och att medlemskap i en organisation inte ska utgöra förutsättningför att få del av visningsstödet.De flesta konstnärer lever under knappa ekonomiska villkor och deegenföretagande konstnärerna känner sig tyngda av socialavgifter och skattersom gör att deras nettoinkomster blir mycket små. Det är en situation som dedelar med andra egenföretagare. Frågan om ett särskilt inkomstslag förkonstnärer eller andra särlösningar har varit uppe till behandling vid fleratillfällen men alltid fallit p.g.a. svårigheten att särbehandla en grupp iskattehänseende. aviserar regeringen att man åter tänker utreda frågan omegenföretagande konstnärers skatte- och avgiftssituation. I vår närings-politiska motion tar vi upp frågan om företagares sociala situation medutgångspunkt från de nya osäkra förhållanden som många egenföretagarelever under med kombination deltidsarbete-företagande, säsongsbetonatföretagande etc. Vi menar att satsningarna i högre grad ska inriktas på hjälptill visning och försäljning.KonstnärsnämndenKonstnärsnämnden har själv begärt att få en styrelse som äroberoende av konstnärsorganisationerna. Under de senasteåren har man haft en modell där man haft regelbundnaöverläggningar med organisationernas representanter. Ipropositionen föreslås nu att Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) ska få förslagsrätttill fem ledamöter i . Det innebärett korporativt inslag i styrelsens sammansättning som ärolyckligt och i konflikt med gällande konkurrensregler,vilket också framförts av . Centerpartietanser att en opartisk styrelse bör utses. Detta bör gesregeringen till känna.Bildkonstnärsfondens styrelseSamma sak gäller för denna styrelse där regeringen föreslåratt bildkonstnärsorganisationerna ska ges förslagsrättbeträffande sju av de tretton ledamöterna. Bland deorganisationer som nämns finns inte över huvud taget med trots att det är dentill medlemsantalet största organisationen.Näringsfrihetsombudsmannen () har redan 1992angående konkurrensbegränsningar inom bild- ochformkonstens område påpekat att det finns anledning att seöver de regler som gäller för tillsättning och sammansättningav . Ett alternativ kan då varaatt bredda representationen av organisationer i styrelsen. Detandra alternativet är att utse en opartisk styrelse och anlitaexpertis, konstnärer etc som rådgivare. Av samma skäl somanförts ovan föredrar vi det senare alternativet. Detta bör gesregeringen till känna.Konstnärlig utsmyckningVi vill peka på möjligheten att utvidga principen när detgäller konstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader. Därhar staten ett principmål för konstnärlig utsmyckning om . Ett liknande principiellt synsätt bör gälla andra offentligainvesteringar, främst när det gäller utbyggnad avkommunikationer, vägar och järnvägar. Vi föreslår därför ettprincipbeslut som innebär att viss andel av de anslag somanvisas för infrastrukturella investeringar ställs tillförfogande för att utveckla ett kulturellt skapande i sambandmed dessa investeringar. Det kan t.ex. gälla konstnärligutformning i samband med byggande av rastplatser utmedvägar m.m.Centerpartiet anser att ett principmål för konstnärlig utsmyckning fastställsäven vid offentliga investeringar inom kommunikationsområdet, vägar ochjärnvägar.Detta bör ges regeringen till känna.FolkrörelsernasKonstfrämjandeFolkrörelsernas Konstfrämjande arbetar med att föra ut godkonst till nya grupper och till grupper som är ovana att mötakonst. Genom en aktiv distriktsorganisation som byggsupp i hela landet efter gamla riksförbundets konkurs har manmöjligheter att arbeta över hela landet. Som vi ser det ärderas verksamhet ett av de viktigaste instrumenten för att ökakunskapen om och intresset för god konst hos den bredaallmänheten. Det leder i sin tur till ökad försäljningoch därmed inkomster för konstnärerna. Kulturutredningenföreslog också "att stödet till SKR och FolkrörelsernasKonstfrämjande ökas väsentligt, bl.a. förutställningsersättning".Regeringen har tagit fasta på utredningens förslag rörande utställnings-ersättning och föreslår en väsentlig ökning av detta stöd. Det är bra. Samtidigtkonstaterar vi att förslaget innebär att stödet "skall användas för att betalautställningsersättning till konstnärer". Det avviker från både förslag och tidigare hållning. Den senare innebar attutställningsersättningen skulle utgå som en allmän förstärkning avverksamhetsbidragen till organisationerna för att ge dessa förutsättningar attinom verksamhetens ram också betala utställningsersättning till konstnärerna.Däremot föreslår regeringen ingen ökning av verksamhetsbidraget tillFolkrörelsernas Konstfrämjande. Som vi förstår det förutsätter man att denegentliga utställningsplaneringen och de övriga kostnader som är förenademed konstfrämjandeverksamheten som helhet finansieras med andra medel.Folkrörelsernas Konstfrämjande kommer att få uppenbara svårigheter attfullfölja sina uppgifter att vidga deltagandet i kulturlivet och att bygga uppdistriktsorganisationen för att nå hela landet.Vi menar att de samlade medel som föreslås inom anslaget D 5 Bidrag tillbild- och formområdet som avser konstfrämjande verksamhet och visnings-ersättning bör kunna fördelas så att Folkrörelsernas Konstfrämjande samman-taget tillförs en resurs på 1,8 miljoner för sin verksamhet. Detta bör gesregeringen till känna.FolkbildningenFolkbildning är inte samma sak som utbildning.Utbildningens mål är att lära ut kunskaper och färdighetersom att skriva, läsa och räkna. Folkbildningen vill gemänniskor upplevelser och kunskaper som förändrar derastänkande. Målet är att människor aktivt ska delta i samhälletsförändring. Pedagogiken inom folkbildningen bygger därförpå aktiva deltagare. Kunskapen är inte ensidigt given utandeltagarnas egna erfarenheter är grunden. Folkbildningen skavara fri och frivillig. Inga läroplaner dikterar innehållet.Istället bestämmer deltagarna själva var tonvikten ska ligga.Man studerar inte för att få betyg utan drivkraften ärmänniskans naturliga nyfikenhet och vilja att förstå.Folkbildningen har något att erbjuda alla människor.Ser man tillbaka historiskt kan man konstatera att folkbildningens roll varitsom viktigast i tider av stora samhällsomdaningar. När idéerna omfolkupplysning växte fram ledde detta till såväl denallmänna folkskolan som de första bildningscirklarna. , närfolkrörelserna föddes och utvecklades, blev folkbildningen ett viktigtinstrument för att ge medlemmarna kunskaper och kraften att göra sin rösthörd i samhället. Folkbildningens främsta syfte var att spridaupplysning och bildning för att höja bildningsnivån och stärka demokratin.Det handlade om allmänbildning och kunskap om medborgerliga rättigheter.Vilken roll kan folkbildningen spela ?När vi upplever stora och oerhört snabba förändringar i samhället haråter folkbildningen en huvudroll. Inte bara som utbildningsplats för att få nyakunskaper, höja bildningsnivån, förstå sammanhang och få helhetsperspektivutan också som mötesplats för att diskutera och påverka vad som händer runtomkring oss. Då behövs folkbildningspedagogiken och folkbildningensarbetsformer mer än någonsin.Såväl som propositionen om kulturpolitiken markeraråterkommande folkbildningens stora betydelse. Folkbildningens viktiga rollför att öka delaktigheten i kulturlivet betonas. ser det somsärskilt betydelsefullt att kunna erbjuda människor en aktiv och skapande rolli kulturlivet, liksom att slå bryggor mellan amatörer och professionellakulturutövare. På de allra flesta ställen är det just studieförbunden som ärgaranten för det lokala arrangörskapet inom kulturen och en kulturverksamhetspridd i hela landet.Det är självfallet positivt att folkbildningens roll markeras tydligt ikulturpolitiken. konstaterar vi att det samhälleliga stödet tillfolkbildningen inte utvecklas i den riktning som de verbala utfästelserna geranledning att förmoda. har stödet till folkbildningen minskatskraftigt. Framför allt är det oroväckande att en del kommuner t o m beslutatom att helt ta bort stödet till studieförbunden, nu eller på sikt.Centerpartiet anser att folkbildningens vikt i kulturpolitiken också åtföljsav ett ekonomiskt stöd som svarar mot de uppgifter studieförbunden förväntasutföra. Ett särskilt försöks- och utvecklingsanslag för det lokala kulturellaarrangörskapet skapas genom vårt förslag med de "rörliga" delarna av stödettill regional kulturverksamhet och fördelas i enlighet med vad vi tidigare imotionen föreslagit.AmatörkulturSverige har en rik amatörkultur. Den förgrenar sig på mångakulturområden. Amatörkulturen ger många människormöjlighet att vara aktiva och delaktiga. Amatörkulturenstärker människors uttrycksförmåga och självtillit. Den födermöjligheter att förstå och bedöma andras skapande.Amatörkulturen inspirerar till ökad kulturverksamhet. Ettlevande lokalt kulturliv ger en grund för fungerandedemokrati. Ett samspel mellan amatörer och välutbildade,professionellt verksamma konstnärer är viktigt. Genom mötetstärks amatörkulturen och intresset och kunskapen för denprofessionella kulturen får livskraft.Amatörkulturen bör stödjas på utövarnas egna villkor. För att amatör-kulturen ska utvecklas vidare bör staten garantera ett grundläggande stöd tillamatörkulturens egna organisationer.Kultur i vårdenKulturutredningen pekade på behovet av att Statens kulturrådi samarbete med berörda parter får utvärderaeffekterna av ÄDEL-reformen ur kulturell synpunkt.Reformen som innebar att stora delar av huvudmannaskapetför äldrevården flyttades från landstingen till kommunernahar medfört både resurssplittring och kompetensförlust, anserKulturutredningen. Ett stort antal remissinstanser har instämti detta. I propositionen om kulturpolitiken berörs inte dessafrågor, inte heller frågor kring funktionshindrades kulturellamöjligheter. Detta är anmärkningsvärt. Kulturell aktivitet ochaktivering har ett värde i sig men kan också spela en viktigroll i rehabilitering och behandling av sjukdomstillstånd.Studieförbundens verksamhet för just dessa grupper är avsärskild betydelse. Trots att Kulturutredningenuppmärksammat folkbildningens insatser inom detta områdeåterfinns ej detta i propositionen.Centerpartiet anser att en nationell kulturpolitik ska omfatta alla.Folkbildningens viktiga roll för personer med funktionshinder måste betonas.Statens kulturråd bör i samarbete med berörda parter utvärderaeffekterna av ÄDEL-reformen ur kulturell synpunkt. Detta bör ges regeringentill känna.Allmännasamlingslokaler/mötesplatserMålen för kulturpolitiken står fast, d.v.s. att verka för allasmöjlighet till kulturupplevelser och eget skapande, att värnayttrandefrihet och skapa reella förutsättningar för att användadem. Satsningar sker på arrangörsledet vilket är av störstavikt för att främja en god spridning av kulturen i hela landet.Skall detta vara möjligt krävs allmänna samlingslokaler/mötesplatser ochmånga eldsjälar som engagerar sig för kulturen. Träffpunkter behövs inte barai regionernas centrum utan också väl spridda över landet och näramänniskorna. I glesbygd och mindre tätorter utgör de allmänna samlings-lokalerna ett nödvändigt medel för en decentraliserad kulturpolitik. Ett fintförgrenat nätverk av lokala arrangörer är en nyckel till att kunna genomföralokala kulturutbud och väl förberedda och genomförda evenemang.De föreningsdrivna samlingslokalerna: bygdegårdar, folkets hus ochordenshus erbjuder 3 000 möteslokaler. Lokaler utgör ett viktigt forumför amatörers skapande och en möjlighet för möten mellan professionelltverksammma konstnärer och publik i människors närmiljö.Samhället har en uppgift att se till att förutsättningar finns för lokalhållareatt driva tidsenliga lokaler. Här sker möten mellan amatörer och professio-nella som kan utveckla och berika den lokala kulturen. Här sker möten somkan utveckla bygden, byn, kvarteret eller stadsdelen. Detta är ytterligare ettoroväckande exempel på att dessa frågor om lokal kulturverksamhetöverhuvudtaget inte berörs i en proposition om framtidens nationella kultur-politik.Samhället bör, särskilt i tider med hög arbetslöshet, positivt stödjaupprustningar och standardhöjningar.Centerpartiet anser att samhällsstöd församlingslokaler är en förutsättning för att hålla tidsenliga samlingslokaler ihela landet. Detta bör ges regeringen till känna.Internationellt samarbeteDe kulturella synsätten och uttrycksmedlen är specielltviktiga i det kontaktskapande internationella arbetet. Genomatt stimulera det folkliga samarbetet tryggas också en stabiloch folkligt förankrad parlamentarisk demokrati i de fornakommunistiska staterna. Tolerans och förståelse mellanmänniskor och kulturer främjas.Sverige har aktivt och förtjänstfullt utvecklat samarbetet och dekontaktskapande åtgärderna mellan människor runt . Regeringen harsärskilt anvisat för att utveckla detta Östersjösamarbete.Det är viktigt att det mellanfolkliga samarbetet också stärks på det lokalaplanet. Vi föreslår att riktas till fortsatt och stärktkontaktskapande verksamhet genom svenska folkrörelser, föreningsliv ochstudieförbund främst med och Östeuropa.Centerpartiet anser att avsätts ur Östersjösamarbetet förkunskapsutbyte och kontaktskapande verksamhet inom studieförbunds ochfolkrörelsers aktiva verksamhet i dessa länder. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kulturarvet ochkulturmiljönKultur är inte bara skapande och nyskapande verksamhet.Det handlar lika mycket om det som vi redan har skapat - attvårda ett kulturarv. I våra kulturhistoriska miljöer i samhälletrunt omkring oss får vi historiens erfarenheter som kanförklara varför samhället och tingen omkring oss ser ut ochfungerar som de gör.