ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A209 · 1996-10-07 00:00:00 — förändrades möjligheterna förskogsvårdsstyrelserna att bedriva skogligaberedskapsarbeten. De största förändringarna drabbadeskogsvårdsstyrelserna i , ochGävleborgs län. Län där arbetslösheten ligger långt övergenomsnittet för riket och där därför förändringen inneburitstora negativa effekter.Under senare år har skogsarbetarna drabbats hårt av nedgången i syssel-sättningen. På grund av bl.a. den snabba tekniska utvecklingen har avarbetskraften inom storskogsbruket sagts upp från sina anställningar under1990-talet. Andelen öppet arbetslösa i skogsarbetarnas arbetslöshetskassa var1995 ingen månad lägre än och som högst . under 1996är motsvarande siffror respektive . Särskilt besvärande är attmånga av de arbetslösa skogsarbetarna är bosatta i glesbygd där få andraarbetstillfällen finns att få.Statistik från de senaste årens avverkningar visar att den svenskavirkesmarknaden har fungerat bra och kunnat förse den svenska industrinmed råvara. Avverkningarna har lett till ökat behov av skogsvårdsåtgärder.Statistik över skogsvårdsåtgärdernas utveckling visar att skogsvårdsinsatsernasärskilt i privatskogsbruket minskat kraftigt . Minskningengäller såväl markberedning och plantering som röjning. Inomskogsvårdsarbetena har det således varit kraftigt vikande sysselsättning i helanorra trots högkonjunktur i övrigt för branschen.Landshövdingarna i de sex nordligaste länen bedömer att minst 600årsarbeten skulle kunna skapas i BD, AC, Y, Z, X och W län omintensiteten i skogsvårdsarbetena skulle öka nivå, och attytterligare åtskilliga årsverken skulle skapas om skogsvårdsinsatserna ökadetill det åtgärdsbehov som finns enligt riksskogstaxeringen. Det finns såledesen stor potential att öka sysselsättningen inom skogsbygder med intensivareskogsvårdsinsatser, vilket dessutom skulle leda till en förbättrad råvarubasinför framtiden.Kostnaderna för de skogliga beredskapsarbetena har bedömts vara förstora. Då har man inte tagit hänsyn till de långsiktiga samhällsekonomiskakonsekvenserna. Dessa arbeten har inneburit att det utförts skogsvård somannars inte skulle utförts och har skapat ett framtida mervärde. De hardessutom inneburit att människor har varit sysselsatta i stället för att varapassiva bidragstagare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skogliga beredskapsarbeten.
mot · GK02A212 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt de regler som gäller förarbetslöshetsförsäkringen kan den som reser till ett land somej omfattas av eller till ett EES-land utan attarbeta och är borta inte kvarstå i a-kassan . Om man kommer hem kanman så snart man får ett arbete per veckasöka inträde i a-kassan. Eftersom man då varit borta längretid än 7 månader kommer man inte att uppfyllaarbetsvillkoret (80 dagars arbete fördelat på minst 5 månaderinom en ramtid av 12 månader). Det innebär att man inte ärersättningsberättigad från a-kassan förrän man uppfyllt ettarbetsvillkor och medlemsvillkoret (12 månader).Inom t.ex. UD och svenska företag med utstationerad personal är mångagånger möjligheten för medföljande familjemedlem att få arbeteutomordentligt små. Eftersom man inte heller står till den svenskaarbetsmarknadens förfogande uppfyller man inte heller villkoret för att få ev.intjänad arbetslöshetsförsäkring utbetalad. När man sedan kommer hem harförsäkringen upphört att gälla och inte heller då är man ersättningsberättigad.I reglerna för arbetslöshetsförsäkringen finns vissa omständigheteruppräknade som gör att kan räknas som s.k. överhoppningsbar tid. Hiträknas bl.a. vistelse på kriminalvårdsanstalt.Det är stötande för rättskänslan att den som tillhör en familj som genomutlandsarbete gör en viktig insats för diskrimineras när det gäller a-kassan. Det borde vara möjligt att ändra reglerna för överhoppningsbar tid såatt sådan tid även skulle kunna ingå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att viss utlandsvistelse bör betraktas som överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen.
mot · GK02A213 · 1996-10-07 00:00:00 — En aktiv arbetsmarknadspolitik med målsättning att ge arbeteåt alla bör förutom ansträngningar att tillskapa flerarbetstillfällen även förhindra utslagningen från arbetslivet.Satsningar på att förebygga arbetsolycksfall, arbetsrelateradesjukdomar och förslitningsskador samt skapa braförutsättningar för rehabilitering har stor betydelse för såvälarbetsgivaren och arbetstagarna som behovet av att minskakostnaderna för offentlig verksamhet.Efter det att statsbidragen togs bort som ett stöd till företagshälsovården harallt fler företag valt att inte tillhöra någon sådan. Detta innebär att mångaarbetstagare ej har tillgång till förebyggande av arbetsskador ocharbetsolyckor. Detta i sin tur leder till onödigt lidande för den enskilde samtonödiga kostnader för rehabiliteringsåtgärder, förtidspensioner etc.Man kan även konstatera att anslutningsgraden till företagshälsovårdenminskat och att inflytandet från arbetstagarna försämrats i och medavsaknaden av regler. Dessutom finns det ingen kvalitetsnorm som gäller förföretagshälsovården.I dag kan verksamheten se mycket olika ut. köperkonsulttjänster för olika verksamhetsdelar, andra bedriver ren friskvård ochen del hälsovård. Många företag har valt att inte erbjuda någon som helstföretagshälsovård till sina anställda.Det är därför av yttersta vikt att företagshälsovården rustas upp så att ettföretagshälsovårdsarbete värt namnet kan ske. För såväl rehabilitering somförebyggande insatser är tillgång till bra företagshälsovårdsresurser av storbetydelse. Därför bör man se över behovet av företagshälsovård för att sedangöra en bedömning av vad som behövs för att arbetstagarna ska ha braförutsättningar för att förebygga arbetsrelaterade skador och olyckor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn om fullgod företagshälsovård åt alla anställda.
mot · GK02A216 · 1996-10-07 00:00:00 — Danskt ursprungI en dansk stad på landsbygden kom sopåkarna överens omatt dela på jobben. Ersättningen från a-kassan var 80 procentoch var femte skulle ha mist jobbet, så modellen innebar attalla fick fyradagarsvecka till av lönen. Tanken var attmodellen inte skulle ge några extrakostnader för samhället,eftersom uppgörelsen om att dela på a-kassan träffades heltoch hållet mellan de anställda som skulle avskedats och desom skulle fått behålla sina jobb. Modellen fick sedan bredspridning och "sopåkarmodellen" blev i ettvedertaget begrepp för solidarisk delning av arbetslöshet ocharbete.Svenskt bakslagFöretaget i fick kraftigtminskad orderingång, på grund av dåliga tider förbyggbranschen. För att slippa säga upp anställda enadesföretaget, de lokala Metall- och SIF-facken och förbundensarbetslöshetskassor om att alla de 640 anställda solidarisktskulle dela på arbetslösheten. Alla skulle sägas upp, för attgenast återanställas med jobb . Den femteskulle alla vara arbetslösa, med normalarbetslöshetsersättning. Företagsledningen räknar med enkonjunkturuppgång så att de flesta skulle kunnaåtergå till full arbetstid. Under de två månaderförhandlingarna pågick hade inga centrala myndigheter någotatt invända. fattadeArbetsmarknadsstyrelsen beslut om att de 640 inte är atträkna som arbetslösa, då de frivilligt gått med på att . Därför är de inte berättigade tillersättning. Hiab tvangs då i stället varsla 128 personer omuppsägning.Värt att prövaMiljöpartiet ser sopåkarmodellen som ett intressantkomplement till mer långsiktiga och övergripande satsningarpå att skapa nya arbetstillfällen. Med sopåkarmodellen kanman lokalt skapa lösningar för att minska arbetslösheten.Genom att alla blir delaktiga, ökar solidariteten och troligenockså engagemanget för att verkligen skapa nya arbets-tillfällen. Vidare är sopåkarmodellen en infallsvinkel för attnå ett samhälle där vi alla arbetar något mindre, istället föratt 2/3 arbetar för mycket och sliter ut sig medan 1/3 stårutanför ordinarie arbetsmarknad. Särskilt intressant ärsopåkarmodellen när den kan utnyttjas föratt undvika varslande av personal vid tillfälligakonjunkturnedgångar. Också för företagarna är modellen,vilket ju Hiab visat, intressant eftersom man till låg elleringen kostnad kan behålla kompetensen inom företaget underkortare svackor.I teorin finns en risk för att sopåkarmodellen kan utnyttjas av starkaföretagsledningar för att ha så lite folk som möjligt på lönelistorna underkonjunktursvackor. mycket starka fackföreningsrörelse är en godgarant för att så inte kommer att ske.Vi anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med syfte att göra detmöjligt för arbetsgivare och fackförbund att framgent enas om lokalalösningar såsom sopåkarmodellen, för att något minska den mycket allvarligaarbetslösheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en parlamentarisk utredning med syfte att möjliggöralokala lösningar såsom den refererade sopåkarmodellen.
mot · GK02A217 · 1996-10-07 00:00:00 — Anställning vid Samhall ABMålet för Samhall AB:s verksamhet är att anordna, leda ochsamordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att gemeningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappadedär behoven finns.I årets budgetproposition föreslås att ska åläggas ett sparbetingmotsvarande ca . Vi motionärer har förståelse för det viktiga iatt även bedriver en så kostnadssnål verksamhet som möjligt ivår strävan att få våra statsfinanser i balans. Detta får då inte leda tillövertolkningar på sådant sätt att finner det omöjligt att beredanytillkomna arbetshandikappade en plats. I budgetpropositionen beskrivs attSamhall AB ska arbeta för att fler kan beredas tillfälle att komma ut på denreguljära arbetsmarknaden motsvarande av sin årsarbetsstyrka. Vimotionärer tycker att detta är bra, då detta betyder att företagen och SamhallAB genom en sådan process ökar förståelsen för de arbetshandikappadessituation, arbetsplatser utformas så att man kan ta tillvara de handikappadeskunskap och kapacitet, detta är mycket bra.I budgetpropositionen står också att rekryteringen till skall tillminst ske från de s.k. prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda,psykiskt sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som AMS ochSamhall AB har enats om.Vi motionärer menar att man bör förtydliga att också de personer somunder livet drabbas av sjukdom, typ hjärninfarkt m.fl., efter rehabiliterings-åtgärder, ska kunna ingå i kriterierna, i sådana fall då den tidigarearbetsplatsen är omöjlig att anpassa.Vi motionärer har uppmärksammat att frånsäger sig möjlighe-ten att ge en sådan person en plats om inte såväl betalarrehabiliteringsersättning som för den plats som den handikappade skulle få.Försäkringskassans roll kan knappast vara denna, deras pengar som äravsedda för tjänsteköp bör rimligen vara tänkta för mera aktiva åtgärder än attbetala en fast plats hos Samhall AB.Den besparing och det mera intensifierade arbetet med att bereda flerhandikappade möjlighet att fungera på den reguljära arbetsmarknaden får inteleda till att uppfattar sin situation på sådant sätt att man införanställningsstopp. uppgift är, som det står i budgetpropositionen, attse till att verksamheten bedrivs med ökad effektivitet och ett bättreresursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successivnedtrappning av statens ersättning kan ske, men detta måste naturligtvisbalanseras med de möjliga förhållanden som finns beroende på var i landetman finns och vilken annan arbetsmarknad som erbjuds. Detta betyder ökadflexibilitet och anpassning till de lokala förutsättningar som råder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anställningsstopp vid .
mot · GK02A218 · 1996-10-07 00:00:00 — Av Statskontorets rapport 1994:17 "Företagshälsovård utanstatsbidrag", framgår att företagshälsovården i landet blivitpåtagligt försämrad sedan statsbidragen till företagshälsovårdtogs bort. I många företag har den förebyggandeverksamheten inom företagshälsovården helt försvunnit.Detta förhållande kommer med all säkerhet att ökaarbetsskadefrekvensen . I vissa företag har mant.o.m. valt att helt och hållet avstå från företagshälsovård.Av arbetsmarknadsutskottets betänkande 1994/95:AU12 framgår attutskottet då i första hand ville avvakta en avtalslösning av frågan. De fackligaorganisationerna har också försökt få till stånd en avtalsreglering avföretagshälsovården, men i många fall har man inte lyckats få arbetsgivar-parten att gå med på en avtalsreglering.Frågan om arbetsmiljö och företagshälsovård är inte en enskild angelägen-het för arbetsmarknadens parter, eftersom kostnaden för en dålig arbetsmiljötill slut ändå alltid drabbar samhället som helhet i form av sjukskrivningaroch förtidspensioneringar. Det är därför nödvändigt att i lag föreskriva en vissnivå på företagshälsovården i företagen.En sådan lagstiftning bör vara dispositiv så att den kan anpassas i kollektiv-avtal till de förhållanden som råder i olika branscher och företag.Den viktigaste delen av en god företagshälsovård är det förebyggandearbete som bedrivs i samverkan mellan skyddsingenjör, läkare och sjukgym-nast, för att förbättra arbetsmiljön och lära ut ergonomiskt riktiga arbets-metoder. Företagshälsovården bör därför förutom den rena sjukvårdskompe-tensen ha teknisk och ergonomisk kompetens och även kompetens rörandeden psykosociala miljön. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagstiftning om obligatorisk företagshälsovård.
mot · GK02A219 · 1996-10-07 00:00:00 — De mindre och medelstora företagen kommer att vara mycketbetydelsefulla för den framtida sysselsättningen. Det ärdärför viktigt att ta till vara den utvecklingskraft som finnshos företagen och stimulera tillkomsten av nyaföretag.I tider med hög arbetslöshet är olika utbildningsinsatser ett vanligt medel.Det används både för att stärka anställda i företag och arbetslösa. Den möjlig-heten finns inte för den enskilde företagaren med mindre än att företaget sättsi konkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För att möjliggöra enövervintring av företaget som en kompetensutveckling och teknik-översyn kommer till stånd, bör särskilda insatser göras. Reglerna bör ändrasför att möjliggöra stöd till företag i tillfälliga krissituationer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ändrade regler för att möjliggöra stöd förkompetensutveckling av ensamföretagare.
mot · GK02A225 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet har till syfte attmotverka diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Däremot finnsinget förbud mot diskriminering av homosexuella iarbetslivet.Det är svårt att fastställa exakt hur vanlig diskriminering av homosexuella iarbetslivet är. Få personer som utsätts för diskriminering på grund avhomosexualitet är beredda att ta strid för sin sak eller vara öppna om att desärbehandlas.I den enkät som den statliga utredningen om homosexuellas situation isamhället genomförde ansåg mellan av de 1 300 svarandeatt de hade utsatts för någon form av diskriminering i arbetslivet (SOU1984:63, s. 103). Även om denna siffra är behäftad med en felmarginal, ochäven om man tar hänsyn till att fördomarna mot homosexuella minskat sedan1980-talets början, pekar dessa siffror på att diskrimineringen avhomosexuella är oacceptabelt stor. Det finns också ett antalväldokumenterade individuella fall av diskriminering av homosexuella iarbetslivet, såväl inom den privata som den offentliga sektorn.Att ge homosexuella skydd mot diskriminering i arbetslivet skulle vara endirekt parallell till bestämmelsen om olaga diskriminering (brottsbalken16:9), som även omfattar homosexuella.Vid två tillfällen har uttalat att det synes finnas ett behov avlagstiftning mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet (bet.1993/94:AU9, 1995/96:AU3). Det sistnämnda uttalandet ledde till att ettberedningsarbete företogs inom . Någotställningstagande från regeringens sida har ännu inte kommit. Det finns alltsåskäl för att av regeringen beställa en lagändring som gerhomosexuella samma skydd mot diskriminering på arbetsmarknaden som gesåt andra utsatta grupper.Sedan flera år har också diskuterats om Ombudsmannen för etniskdiskriminering (DO) bör få befogenhet att arbeta med fall av diskrimineringav homosexuella. , som är den statliga myndighet som hartill uppgift att följa situationen för homosexuella, vill inte ta sig anenskildafall av diskriminering. Såväl DO som har uttalat sigpositivt om att ge DO mandat att arbeta även med diskriminering avhomosexuella. Detta mandat bör alltså ges till DO. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en lagstiftning motdiskriminering av homosexuella på arbetsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgning av mandatet för Ombudsmannen för etniskdiskriminering.
mot · GK02A226 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet Lagstiftningen i bör utgå från att alla människor ivårt land skall behandlas och bemötas helt utan hänsyn tillras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse och det skall vara självklart att föreskriva atten arbetsgivare över huvud taget ej får avfärda anställning avtilltänkta eller redan anställda på grund av etniska faktorer.Om en arbetsgivare kan beslås med att alls ta etniska hänsyn eller avfärdarindivider på grund av etniska faktorer skall det följaktligen kunna leda tillpåföljd och skall också göra det. Detta skall vara lagstiftningensutgångspunkt i arbetslivet vad gäller invandrare eller andra.Beviskraven får inte vara så höga att de i praktiken blir omöjliga ellermycket svåra att uppfylla. Om arbetssökande eller redan anställd kan genågot underlag för sitt påstående om etnisk hänsyn eller etniska faktorer skalluttryckligen bevisbördan övergå till arbetsgivare/anställare, som har attbevisa att sådana hänsyn eller etniska faktorer ej förekommit.Det skall inte krävas att den etniska faktorn varit i någon meningavgörande, det skall räcka att etnisk hänsyn alls tagits. Det skall kunna ledatill påföljd om en ansökan bortsorteras därför att den sökande har ettutländskt för- eller efternamn.Vad avser påföljd för överträdelse kan olika möjligheter finnas. Dessa börvara beroende av situationen, bl.a. bör skadestånd av olika slag och straffkunna övervägas. Kriminalisering bör nu alltså övervägas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om bättre lagstiftning mot etnisk diskriminering iarbetslivet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02A230 · 1996-10-07 00:00:00 — Lönebidrag tillarbetshandikappadeLönebidraget är ett mycket viktigt instrument för attfunktionshindrade skall kunna komma ut påarbetsmarknaden. Med dagens situation på arbetsmarknadenär det näst intill omöjligt för en arbetshandikappad att få ettjobb, vilket de helst av allt vill ha.Det är också viktigt att värna om den arbetsmarknad som skapas avhandikapp- och andra ideella organisationer. Tyvärr har många av dessaorganisationer ingen egen ekonomi för att betala någon större del av delönebidragsanställdas löner. Det är bra med flexibla lönebidrag underförutsättning att de verkligen kan utgå . Vid bedömningen avprocentsats borde hänsyn också tagas till organisationens betalningsförmåga.Sociala konsekvenserHandikappade människor har rätt till arbete,arbetsgemenskap och kvalitet i livet som alla andra.Lönebidraget har här varit en stor hjälp . Numinskar såväl bidragsnivå som antaletlönebidragsanställningar. Konsekvenserna av detta blir enutslagning inom den grupp som har den allra svagasteställningen på arbetsmarknaden.Eftersom funktionshindrade personer som förlorar sina lönebidrags-anställningar endast undantagsvis har möjlighet att få anställning på denöppna arbetsmarknaden bidrar alltså detta till utslagning.Eftersom kostnaden sannolikt kommer att flyttas över till andra poster,förtidspension eller socialbidrag, handlar det alltså inte enbart omförsörjningen.Lönebidraget är således väldigt viktigt för många funktionshindrade. Detär också ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument för att skapa så mångaarbeten som möjligt. Detta är uppmärksammat och en utredning, , är tillsatt med som enmansutredare.Direktiven till utredaren var omfattande. Därför har utredaren begärt att dentillfälliga lösning som råder skall få bestå även under1997. Utredaren räknar med att kunna lägga fram ett genomarbetat förslagtill . Detta behöver då remissbehandlas och få möjlighet att börjafungera i lugn och ro. Vi förutsätter att utredningen kommer att vara klar i sågod tid att inte nytt kaos uppstår runt lönebidragen. Om detta inte är möjligtbör en förlängning av perioden övervägas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsom att en förlängning av den tillfälliga lösningen övervägs om motionensvillkor inte uppfylls.
mot · GK02A231 · 1996-10-07 00:00:00 — En viktig del i arbetsförmedlingarnas arbete är dearbetsmarknadspolitiska stödformerna i form avrekryteringsstöd, arbetsplatsintroduktion, beredskapsarbete,utbildningsvikariat, ALU, ungdomspraktik etc.Konstruktionen av dessa bidragsformer är olika och oftakomplicerade.Stödformerna uppfattas oftast av arbetsförmedlingens personal somkomplicerade och administrativt tidskrävande, för att inte tala om hur enarbetsgivare uppfattar dem.Om arbetsförmedlingen skall kunna hantera dagens komplicerade stöd-former, med stor variation i utformning och regelsystem och som oftaförändras med kort varsel, så blir ovan nämnda administration kostnads-krävande.Enklare och mer enhetliga stödformer kräver inte lika omfattandeadministration och skulle därmed frigöra resurser för arbetsförmedlingarnashuvuduppgifter.Genom att kvantitativa mål ges för en stor del av dessa stödformer, skeristället en detaljstyrning av verksamheten som motverkar den kreativitet somfinns på arbetsförmedlingarna och inom kommunerna. Arbetsmarknaden serolika ut i olika delar av landet.Behovet av exempelvis arbetsmarknadsutbildning varierar mycket mellanolika orter, beroende på hur utbildningsstrukturen är för de arbetslösa ochhur näringslivsstrukturen på orten ser ut.Självfallet skall regering och riksdag kunna mäta vilken effekt man nårmed de pengar som tilldelas . Det bästa sättet att mätaeffekten måste vara att mäta hur arbetslösheten förändras.Om man genom lokal kreativitet och nytänkande kan få ned arbetslöshetenmåste det vara bättre än att pengarna utnyttjas efter en redan förbestämdmall. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett flexiblare system för arbetsmarknadspolitiskastödformer.
mot · GK02A232 · 1996-10-07 00:00:00 — Politiska förtroendeuppdrag som a-kassegrundande Människors möjligheter att engagera sig politiskt inskränksganska påtagligt i och med att politiska förtroendeuppdrag avnågon anledning inte är a-kassegrundande, vilket innebär attmänniskor och speciellt då yngre kanske tvekar att ta på sigett politiskt förtroendeuppdrag på grund av de villkor somfinns . Vad får vi för politiker och vad får vi för politikom man utestänger ett antal människor från att kunnaengagera sig i och med att uppdragen inte är a-kassegrundande?I debatten handlar det ofta och mycket om heltidspolitiker. Men landetbestår av otroligt många fritidspolitiker med ett enormt engagemang. Och detär där detta problem blir mer påtagligt.Det är enligt oss en rättvise- och delvis också en klassfråga som man bör tapå ett större allvar än vad som tidigare gjorts. Vi måste ge alla människormöjligheten att kunna engagera sig politiskt. I stället för att försvåramänniskors möjligheter till engagemang borde vi självklart i stället försökaunderlätta den möjligheten. Viljan hos människor finns, det är vi övertygadeom. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att politiska förtroendeuppdrag bör vara a-kassegrundande.