mot · GK02Fi420 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi utvecklarytterligare vår syn på inkomstbeskattning och egenavgifter i kommandekapitel.Motivet till att också sänka fastighetsskatten utvecklar vi också ikommande kapitel. Det är naturligt att finansiera den sänkningen som en delav en skatteväxling eftersom de höjda energiskatterna kommer att leda till enpress uppåt på boendekostnaderna.Vissa hushåll får ingen automatisk kompensation när egenavgifter ellerinkomstskatt sänks. Den största av de grupperna är pensionärerna.Pensionärerna, och vissa andra grupper, kommer emellertid att få enautomatisk kompensation genom att konsumentprisindex och därmedbasbeloppet höjs, när energiskatterna ökar.En annan grupp, som av fördelningspolitiska skäl kan behöva enkompensation är barnfamiljer. Föräldrarnas inkomster, och därmed denskattelättnad de får av sänkt skatt på arbete, är vanligtvis inte större om dehar flera barn. Däremot har barnfamiljer oftast större bostadsyta och resermera, vilket gör att de får extra ökade kostnader till följd av höjdaenergiskatter.Utrymme för kompensation till dessa grupper bör skapas inom ramen förden totala statsbudgeten.En ytterligare grupp som kan få en proportionsvis större kostnadsökningvid en skatteväxling är boende i glesbygd. En studie bör därför göras av huren skatteväxling slår regionalt och om det är motiverat att införa en särskildregional kompensation. Denna skulle eventuellt kunna utformas som ensärskild skatterabatt i glesbygden, som i så fall fick bekostas inom ramen försänkta inkomstskatter enligt ovan.Det ligger i sakens natur att det knappast är möjligt att utforma enkompensation som ger varje hushåll precis lika mycket tillbaka som det får iform av ökade energiskatter. Det är inte heller avsikten med en skatteväxling,som ju skall stimulera till att också påverka bostadsval, boende- ochresmönster.6 Förslag 1997-1999I det här avsnittet redogör vi för våra mer detaljerade skatteförslag föråren 1997 till 1999, både sådana som har samband med skatteväxlingenoch andra förslag.6.1 Direkta skatter på arbeteKommunalskatten svarar för huvuddelen av de direkta skatterna påarbete. Den genomsnittliga utdebiteringen för kommunsektorn(primärkommuner, landsting och kyrka) 1996 är eller, somdet också brukar uttryckas, kronor per skattekrona. Statlig inkomstskatttas bara ut på beskattningsbara inkomster . Den"ordinarie" statliga skattesatsen är , men tasockså en särskild s.k. värnskatt på ut.Innan skatterna beräknas får ett särskilt grundavdrag göras. Det uppgårnormalt till ca , men är högre (som mest ca ) i ettbrett inkomstskikt mellan ca 70.000 och ca /år.Förutom dessa direkta skatter har också s.k. egenavgifterintroducerats, främst för sjukförsäkringen. Dessa är i realiteten också direktainkomstskatter. Egenavgifter uttas av inkomsten föregrundavdrag och är avdragsgill vid statlig och beskattning.Egenavgifter tas ej ut på inkomstdelar över taket i sjukförsäkringen, ca270.000 kr/år.Ta bort kommunalskattestoppetMiljöpartiet motsätter sig det kommunala "skattestopp" som införts för1997 och 1998 och som innebär att staten håller inne med statsbidrag förde kommuner som höjer skatten. Vi anser att denna bestraffning stridermot kommunernas självbestämmande och yrkar att den avskaffas.Skiktgränsen för statlig skatt bör räknas uppMiljöpartiet avvisar regeringens förslag om lättnader itjänstebilsbeskattningen. Detta utvecklas närmare i motion medanledning av regeringens proposition 1996/97:19. Regeringen ochCenterpartiet vill finansiera lättnaderna genom att inte göra någonuppräkning av skiktgränsen för den statliga skatten 1997 från 209.100kronor till , vilket skall göras enligt gällande regler. Detbetyder i praktiken att samtliga inkomsttagare som betalar statlig skattskall betala för att ett fåtal skall få åka tjänstebil billigare. Det är ettorimligt förslag som ytterligare belyser nackdelarna med lättnaderna itjänstebilsbeskattningen. Vi avvisar därför regeringens förslag ochföreslår att skiktgränsen räknas upp enligt gällande regler.Höjd statsskatt då värnskatten avskaffasEnligt beslut tas den s.k. värnskatten bara ut till och med1997. Därefter avskaffas den automatiskt om inte tar någotbeslut om förlängning. Vi anser, av både statsfinansiella ochfördelningspolitiska skäl, att det även i fortsättningen är rimligt med enstatlig skattesats på i högre inkomstskikt.En internationell jämförelse visar att högsta marginalskattesatser mellan 50och är vanliga i många länder. De högsta skattesatserna inträderdock oftast vid högre inkomster än i Sverige.Tabell 21 Högsta marginalskattesatser 1994Tabell 21: (Högsta skat-teuttag, % Tas ut på inkomster över SEK )Källa: , World , 1994 EditionDen högsta marginalskatten i har höjts och är 1996ca (vid en genomsnittlig utdebitering på ).Den förekommer vid taxerade årsinkomster mellan ca 218.000 och270.000 kronor, där både statlig skatt, värnskatt och egenavgifter tas ut.Över ca är marginalskattesatsen lägre, ,beroende på att egenavgifter då inte längre tas ut. Dessa skattesatser kaninte betecknas som anmärkningsvärt höga ur ett internationelltperspektiv. För att undvika "marginalskattepuckeln" i det skikt där bådestatlig skatt och egenavgift tas ut föreslår vi att den statliga skatten frånoch med 1998 skall vara i detta skikt. För inkomstdelar övertaket i egenavgifterna skall den statliga skatten vara . Om taketför egenavgifterna ändras ändras också denna skiktgräns. Vi har i annatsammanhang föreslagit ett enhetligt tak i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna vid 6,5 basbelopp, ca per år.Avskaffa egenavgifterna på siktDe nuvarande egenavgifterna har en dålig försäkringspolitisk profil.Eftersom de är avdragsgilla "kostar" de mindre för högre inkomsttagareän för lägre, eftersom de förra har en högre marginalskatt. De har ocksåett tak, över vilket ingen ytterligare avgift utgår. Den planeradehöjningen av egenavgifterna med till 6,95procentenheter skulle ytterligare förstärka denna dåligafördelningsprofil. De innebär dessutom en ytterligare belastning påkommunsektorns redan dåliga ekonomi.Vi föreslår i stället att egenavgifterna avskaffas. Det kan ske på tvåsätt, som ett led i en skatteväxling och som en del i en arbetstidsförkortning.Enligt våra beräkningar av en grön skatteväxling ovan finns en potential föratt sänka egenavgifterna . Miljöpartietsförslag om en arbetstidsförkortning ger en ytterligarepotential för sänkta egenavgifter fram på ca 2,5procentenheter. Förslaget presenteras i en annan motion.Sammantaget ger detta en potential för att fram helt avskaffanuvarande och planerade höjningar av egenavgifterna. Av samma skäl somvi ovan anfört bör inte heller den planerade växlingen av arbetsgivaravgiftertill egenavgifter i samband med ett nytt pensionssystem komma till stånd.För åren 1997 och 1998 föreslår vi konkret att egenavgiften tillsjukförsäkringen ligger kvar på nuvarande nivå och att alltsåbeslutade/planerade höjningar med en procentenhet vardera året integenomförs. finansieras detta som ett led i skatteväxlingen, för 1998av minskade kostnader för arbetslösheten i samband med arbets-tidsförkortning.Höjt grundavdragI samband med den arbetstidsförkortning vi föreslår bör också vissajusteringar av skatteskalan göras förutom de sänkta egenavgifter vi ovanföreslagit. Justeringen skall framför allt syfta till en kraftigareskattesänkning för lågavlönade heltidsarbetande med lönenivåer kring . En sådan justering kan åstadkommasgenom förändringar i skiktgränserna för det förhöjda grundavdraget.Nedan visar vi grundavdrag, skiktgränser och procentsatser enligtnuvarande utseende och vårt förslag.Tabell 22 Förslag till förändrat grundavdrag från 1999Tabell 22: (Nuvarande Vårt förslag )Förändringen av grundavdraget bör ske 1999 under förutsättning att enarbetstidsförkortning genomförs enligt vårtförslag. Förändringen av grundavdraget tillsammans med en sänkning avegenavgifterna betyder ett inkomstbortfall på ca20 miljarder kronor, vilket finansieras med lägre kostnader förarbetslösheten till följd av arbetstidsförkortningen. I vår motion omarbetstidsförkortningen visas hur de föreslagna förändringarna slår i vissainkomstskikt.Skattefrihet för hyresrabatter, m.m.I vissa hyreshusområden, bland annat i Holma i , harhyresgästerna tagit över en del av fastighetsskötseln i området. har man lyckats byta våld, förstörelse och rädsla mot gemenskap,delaktighet och harmoni. Orsaken till detta är att man övertagit ansvaroch i gengäld fått rättmätig ersättning i form av hyresrabatt. har detvisat sig att hyresrabatten antagligen kommer att beskattas mednuvarande skatteregler. Det riskerar leda till att hyresgästmedverkanavbryts.Demokratiutvecklingskommittén har föreslagit en skattefrihet under vissaförutsättningar på upp till ett halvt basbelopp för den typ av insatser som görsi bl.a. Holma. Regeringen avvisar förslaget med motiveringen att det rör sigom faktiska arbetsinsatser för andra som bör beskattas som allt annat arbete.Regeringen hänvisar till att frågan i stället kan lösas genom att hyresgästernasom kollektiv får en sänkt hyra och att de hyresgäster som inte deltar isjälvförvaltningen eventuellt debiteras en extra skötselavgift.Miljöpartiet delar inte regeringens bedömning. Vi anser att den typ avverksamhet som bedrivs i Holma har ett stort värde och att det vore mycketolyckligt om verksamheten skulle stupa på att de skattemässiga problemeninte går att lösa. Vi anser också att frågan bör vidgas något till att inte baragälla självförvaltning för hyresgäster.En liknande problematik finns också i bostadsrättsföreningar därbostadsrättshavarna deltar i förvaltningen av de gemensamma delarna avfastigheten. Likaså i olika slags samfälligheter, t.ex villasamfälligheter ochvägsamfälligheter, är det vanligt att delägarna genom egna arbetsinsatserbidrar till att hålla nere kostnaderna som man förstärker det egnaansvarstagandet och sammanhållningen kring den gemensamma egendomen.Regeringens förslag till lösning, med kollektiva nedsättningar av hyror ochavgifter, är i praktiken svåra att åstadkomma eftersom det i allmänhet ärsällan som samtliga hyresgäster/bostadsrättshavare/delägare i samfälligheterställer upp på gemensamma arbeten. Erfarenheten säger att om samtliga fårdel av sänkta hyror eller avgifter när bara en del utför arbeten, brukar dettauppfattas som orättvist och i allmänhet leda till att också de mest aktiva snartdrar sig tillbaka. Och därmed upphör också den positiva effekten.Vi anser det därför nödvändigt att möjliggöra individuella hyres- ochavgiftsnedsättningar utan att dessa skall betraktas somskattepliktigt arbete. Det kan ske genom att ett skattemässigt avdrag får görasför denna typ av arbete upp till ett visst belopp. Avdraget skall dock inte geskattefrihet för så stora belopp att det tangerar yrkesmässighet och blir enväsentlig del av berörda personers försörjning. Syftet skall vara attuppmuntra insatser som stärker gemensamt ansvarstagandeoch social samhörighet. En lämplig nivå på avdraget har föreslagits avdemokratiutvecklingskommittén till ca ett halvt basbelopp, f.n. ca 18.000kronor eller . Detta belopp skall också varabefriat från arbetsgivaravgifter.Bytesringar, m.m.S.k bytesringar är en företeelse som börjar bli allt vanligare och som kansägas ha ett liknande syfte som försöken med självförvaltning ibostadsområden. Bytesringarna innebär att personer kan byta varor ochtjänster med varandra utan att detta regleras med betalning i pengar. Oftaanvänds i stället system med s.k. Lets, vilka är en form av artificiellapengar i form av poängsystem som registreras centralt i en dator avnågon som administrerar bytesringen. Så länge bytena enbart avser varor,typ begagnade barnvagnar och dylikt, uppstår i allmänhet ingaskatteproblem. Men sådana problem har uppstått när bytet även avsertjänster. Sådant byte av tjänster är i princip skattepliktigt, även om detkan ifrågasättas hur stor del som deklareras i praktiken.Även bytesringarna, som ofta förekommer lokalt i bostadsområden, harförutom själva det materiella bytesvärdet i allmänhet också en utpräglatsocial målsättning att stärka det sociala kontaktnätet i området och bidra tillatt begagnade varor och människors vilja att göra insatser för varandratillvaratas på ett bättre sätt. På samma sätt som när det gällersjälvförvaltningen är det angeläget om även denna typ av verksamhet kan skepå ett skattemässigt reglerat sätt.Vi föreslår därför att även byte av tjänster i bytesringar skall kunnainkluderas i den föreslagna skattefriheten för hyresrabatter m.m. på ett halvtbasbelopp.6.2 ArbetsgivaravifterDe totala arbetsgivaravgifterna uppgår avföretagets lönesumma. Avgifterna är fördelade på nio olika delposter, avvilka de största är tilläggspensionsavgift, folkpensionsavgift,arbetsmarknadsavgift och sjukförsäkringsavgift.Slå ihop till en postUppdelningen av arbetsgivaravgifterna på ett antal olika delposter harfrämst historiska orsaker. fonderades inkomster från avgifterna iolika fonder som sedan användes för utbetalningar till de olika ändamålsom avgiftens namn antydde. Detta var dock inte på något sättkonsekvent genomfört. Vissa socialförsäkringar bekostades delvis pådetta sätt, delvis över statsbudgeten. uppstod stora över- ellerunderskott i de olika fonderna och inte heller detta har hanterats på ettkonsekvent sätt. Avgiftssatser har sänkts och höjts för att något förbättrabalansen men fortfarande finns stora obalanser, t.ex överskott isjukförsäkringen och underskott i arbetsmarknadsförsäkringen.I statens nya budgetsystem tas det mesta av de här kopplingarna bort.Utgifterna för t.ex. sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen redovisasbrutto på statsbudgeten och tidigare kopplingar till de speciellaarbetsgivaravgifterna för varje ändamål har försvunnit. Vi anser detta vara eni grunden riktig utveckling, eftersom det ger en bättre överblick över desamlade statsutgifterna och ger möjlighet att göra prioriteringarmellan även de utgiftsprogram som tidigare delvis doldes i olika fonder.Nästa logiska steg i denna utveckling är att slå ihop alla de nuvarandearbetsgivaravgifterna till en inkomstpost. Detta skulle betyda en inte oansen-lig administrativ förenkling som säkerligen kan spara en del pengar i enklarehantering i många olika sammanhang. Undantag kunde möjligen göras för deutgifter som fortfarande ligger utanför statsbudgeten: ATP, arbets-skadeförsäkringen och delpensioneringen.Sänkta avgifter genom skatteväxlingVi har ovan beräknat en potential att inom ramen för en skatteväxlingsänka arbetsgivaravgifterna med fram till år2010. föreslår vi att arbetsgivaravgifterna sänks med 0,5procentenheter och med ytterligare 1 procentenhet.6.3 Bolags-, kapitalinkomst- och förmögenhetsskattSkatten på juridiska personer, bolagsskatten, uttas med 28procent på vinsten. Det är internationellt sett relativt lågt, även omjämförelser alltid är svåra att göra på grund av skillnader i avskrivnings-och nedskrivningsregler, m.m. Å andra sidan har en mer utbyggdskatt på inkomster av kapital än i många andra länder. I många andraländer är det vanligt att flera slag av kapitalinkomster inte beskattas, t.ex.aktieutdelningar och realisationsvinster.Skatten på kapitalinkomster är i och motsvaras av enmotsvarande skattereduktion på av kapitalutgifter. Skatten påförmögenhet uppgår till på förmögenhet som överstiger 900.000kronor.SmåföretagsbeskattningenRegeringen har ännu inte presenterat något konkret förslag tillskattelättnader för bolags- och kapitalbeskattningen i småföretag i formav bl.a. lättnader i dubbelbeskattningen. För att gynna småföretagenstillväxt och framtidstro är det angeläget att ett sådant förslag kommersnarast.Avskaffa representationsavdragetRegeringen föreslår i proposition 1996/97:12 att representationsavdragetsänks per måltid. Vi delar bedömningen att avdragför representation bör vara mycket restriktiva. Ett avdrag på endast 90kronor per måltid torde dock i de flesta fall täcka endast en mindre del avden totala kostnad för en måltid som är vanlig vid representation. Ett sålitet avdrag har förmodligen ett mycket begränsat värde för den som utförrepresentationen. Det skapar också ett extra administrationsarbete genomatt räkningar i de flesta fall får klyvas i två delar, ett avdragsgillt och etticke avdragsgillt belopp.Eftersom representation i grunden avser privata levnadsomkostnader anservi det både principiellt och praktiskt lika bra att nu ta steget fullt ut ochheltavskaffa representationsavdraget. Detta leder också till en ytterligarestatsfinansiell besparing på ca 500 miljoner kronor.Upphäv beslutet om ändrad förmögenhetsskattRiksdagen beslutade att höja gränsen för förmögenhetsskatt från800.000 till . beslöts att aktier skulle tas upp av marknadsvärdet i stället för som . Viansåg då att den ändrade värderingen var fel eftersom det innebär enskatt på en latent realisationsvinstskatteskuld som kan uppgå till 24procent av marknadsvärdet. En sådan höjd värdering skulle ocksåytterligare minska intresset för enskilt aktieägande, ett intresse somtvärtom bör stimuleras.Vi föreslår därför att beslutar att upphäva ovan refererade beslutoch återställa värderingen av aktier till av marknadsvärdet.Gränsen för förmögenhetsskatten bör också återställas till 800.000 kronormen ett avdrag skall få göras med högst avseendetaxeringsvärde i permanentbebott småhus eller förmögenhetsvärde avbostadsrätt.6.4 FastighetsskattFastighetsskatten uppgår till avtaxeringsvärdet för bostadshus, till på kommersiella lokaler och0,på industrifastigheter. Vid skattereformen 1991 beräknadesatt fastighetsskatten på bostadshus borde uppgå till avtaxeringsvärdet för att uppnå neutralitet i beskattningen. De extra 0,2procent som tillfördes har endast motiverats avstatsfinansiella skäl.Fastighetsskatten på bostadshus, och framför allt värderingsprincipen, idess nuvarande utformning har enligt vår mening betydande nackdelar.Problem med fastighetsskattenFastighetsskatten som den nu är utformad innehåller flera problem.Basen för fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxeringsvärdet, sombygger på det uppskattade marknadsvärdet. Värdet på en fastighetbedöms efter vad andra liknande fastigheter i samma geografiska områdesålts för . Det ger i vissa fall upphov till oaccep-tabla effekter. Särskilt har sådana effekter uppstått i attraktivafritidsområden, bland annat i våra skärgårdar, där den bofastabefolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av attgrannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Det här problemethar blivit akut , då alla taxeringsvärden räknats uppsamtidigt som skattesatsen höjts från . Vi anser det inteacceptabelt att bofasta i attraktiva fritidsområden på det här sättet kantvingas flytta från sina hem.Ett annat problem med fastighetsskatten är sättet att värdera fastigheten.Miljöriktigt byggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingenoch höjer därmed taxeringsvärde och fastighetsskatt. Detta blir i praktiken enstraffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilket givetvis är det som minst avalltbehövs . Tvärtom borde en miljöriktig utformning av en fastighetpremieras skattemässigt.Lösningar på kort siktSom en kortsiktig lösning har regeringen i samarbete med Centerpartietföreslagit att fastighetsskatt inte tas ut på uppräkningar avtaxeringsvärden som överstiger eller . Påöverstigande ökningar av taxeringsvärdena skall fastighetsskatten trappasin successivt under en femårsperiod.Detta förslag ger, enligt vår mening, ingen varaktig lättnad utan skjuterbara problemet framåt i tiden. Det är inte heller tillräckligt för att mildraproblemen på kort sikt. Som framgått av avsnittet om skatteväxling ovananser vi också att fastighetsskattesatsen måste sänkas. I en första etapp måsteskattesatsen för bostäder återställas till redan vid 1997 årstaxering. Detta kan finansieras genom att riva upp beslutet om attsänka stämpelskatten vid fastighetsskatt till den del detta avserfastighetsöverlåtelser . efter 1997 kan sänkningenfinansieras med höjda energiskatter inom ramen av den av oss föreslagnaskatteväxlingen.En reducering av fastighetsvärdet, med , vid förmögenhets-beskattning måste också införas.Förslag på längre siktPå måste fastighetsskatten stegvis sänkas och avskaffas. I vårtförslag till skatteväxling föreslår vi att fastighetsskatten sänks med totalt6 miljarder kronor. Det skulle kunna ske genom att nivån på skattensänktes till . Ytterligare sänkning kan växlas motreducering av ränteavdrag för lån till bostadshus samt högrerealisationsvinst vid fastighetsförsäljning. Någon beräkning av dennaytterligare växling ingår inte i vårt nuvarande förslag.Vi anser det också nödvändigt att en parlamentarisk utredning förutsätt-ningslöst får utreda hur fastighetsskatten kan växlas ut. Problemet medpermanentfastigheter i attraktiva fritidsområden måste få en tillfredsställandelångsiktig lösning. Bland annat bör utredningen undersöka om en del avfastighetsskatten i stället kan tas ut som en högre realisationsvinstskatt vidförsäljning av fastigheter. Utredningen bör även utreda för- och nackdelarmed en fastighetsavgift.Fastighetsskatt på vattenkraftverkRegeringen föreslår att den nuvarande skatten på elektricitet från äldrevattenkraftverk ersätts med en fastighetsskatt på vattenkraftverk,outbyggt som har verkställbart tillstånd att byggas ut samttaxeringsenheter vars huvudsakliga värde utgör värde av andels- ellerersättningskraft. Omläggningen motiveras av regeringen med att dennuvarande beskattningen i form av differentierade skatter per kWh föräldre och yngre vattenkraftverk kan ge upphov till betungandeeffektivitetsförluster då den inte premierar anläggningar med ett effektivtenergiutnyttjande. Förslaget med en fastighetsskatt riktar, enligtregeringen, mer direkt in sig på att beskatta de läges- ochknapphetsräntor som uppstår när ekonomiskt värdefulla naturresurserfinns i begränsad mängd.Miljöpartiet anser att det är svårt att helt utvärdera konsekvenserna av denföreslagna omläggningen. Det uppgivna syftet, att verka för ett effektivtenergiutnyttjande, är gott. Vi anser också att skattens höjd skall vara ettstyrmedel för att påverka priset på elektricitet och ge ytterligareskatteintäkter inom ramen för en skatteväxling. Det är oklart hur aktivt dettakan ske med den föreslagna fastighetsskatten. Taxeringsvärdet och därmedskatteinkomsterna kommer att öka om elpriserna höjs, dock framgår det inteav propositionen hur ofta det är tänkt att taxeringsvärdet skall räknas om. Vianser att detta bör ske löpande, minst en gång vartannat år.Efter en sammanvägning anser vi att regeringens förslag bör prövas för attvinna erfarenhet av denna typ av beskattning. Skulle det senare visa sig attomläggningen försvårar genomförandet av en skatteväxling, kan dettaregleras genom att ändra höjden på fastighetsskatten eller genom att återgåtill nuvarande system med en skatt efter producerad energi.Vi kan dock inte acceptera att skattesatsen skall baseras på intäkterna barafrån nuvarande skatt på el från vattenkraften. Även den av riksdagenbeslutade höjningen av skatten till 6 resp per kWh från 1 juli 1997måste räknas med. Vi föreslår alltså att fastighetsskatten från och med 1997skall utgå i stället för föreslagna 3,42 procent.Vi anser inte heller att taxeringsenheter med outbyggda skallomfattas av skatten, även om de har verkställbart tillstånd för utbyggnad. Detfinns inget skäl att skynda på en utbyggnad som i vissa fall kan ha negativamiljömässiga konsekvenser.6.5 Alkohol- och tobaksbeskattningenSverige har i förhållande till många andra länder en hög beskattning av iförsta hand alkohol, men även av tobaksvaror. Vi anser att en sådanbeskattning är väl motiverad med hänsyn till de stora skador som bruketav alkohol och tobak orsakar både för enskilda människor och församhället i stort. Många ekonomiska beräkningar har visat att framförallt skatten på alkohol egentligen borde vara ännu högre med tanke påalla skador och kostnader för samhället som den orsakar. Detta är ettdilemma eftersom de allt öppnare gränserna mot EU leder tillett ökat tryck att harmonisera skatten på en lägre nivå.