ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk1 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:227 Beskattning av sjömän Beskattning av sjömänI propositionen föreslås att sjömansskattelagen avskaffas ochatt beskattningen av sjömän skall ske enligtlandskattesystemet. Vi ställer oss bakom detta eftersom detinnebär att även sjömän omfattas av den likformighet ochkonsekvens i beskattningen som infördes genomskattereformen 1990-1991.Syftet med omläggningen har dock inte varit att skärpa beskattningen avsjömän. Sjömansskatten är nämligen lägre än skatten på motsvarandeinkomst i land, vilket har motiverats bl.a. av att sjömän i mindre utsträckningkan tillgodogöra sig samhällets service och sociala förmåner.För att skatteuttaget av sjömännen skall motsvara uttaget enligtsjömansskattelagen föreslås sjömännen få ett särskilt sjöinkomstavdrag ochen särskild skattereduktion. Det har dock sedan propositionen presenteradesframkommit att den sammanlagda skatteeffekten av de föreslagna skatte-reduktionerna och sjöinkomstavdraget inte är tillräcklig för att kompenseraomläggningen, och att skatten därför kommer att bli högre för sjömännen närde inordnas i landbeskattningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det särskilda sjöinkomstavdraget fastställs till34 i närfart och till i fjärrfart,2. att beslutar att den särskilda skattereduktionen fastställs till i närfart och i fjärrfart.
mot · GK02Sk2 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:227 Beskattning av sjömän I propositionen föreslås att sjömansskattelagen skallupphävas och att beskattningen av sjömän, som är bosatta iSverige, skall ske enligt reglerna i kommunalskattelagen ochlagen om statlig inkomstskatt.Vi delar regeringens uppfattning om att upphäva ifrågavarande lag underförutsättning att förändringarna i enlighet med vad som framgår avpropositionen blir neutrala vad gäller den anställdes nettolön såväl somarbetskraftskostnaderna.Det har emellertid visat sig att propositionen inte håller måttet i dettaavseende. Förslaget leder uppenbarligen till högre skattebelastning för denanställda personalen och till följd härav en lägre nettolön. Arbetsgivarnakommer att drabbas av högre arbetsgivaravgifter.Effekterna av en sådan förändring kommer med stor sannolikhet att leda tillkompensationskrav på högre löner. En sådan utveckling är olycklig. Denleder till en försämrad konkurrensförmåga och jobben är därmed i fara.Vi kan därför inte acceptera regeringens förslag. Regeringen bör därföråterkomma till med ett nytt förslag som skapar den neutralitet somvi eftersträvar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk3 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:227 Beskattning av sjömän kommer snart att få ta ställning till ensjöfartspolitisk proposition innefattande förslag till stöd förkonkurrensanpassning. Den praktiska omfattningen av dettastöd är till viss del beroende av behandlingen avsjömansskatten. Därför synes det fördelaktigare om dessabåda propositioner tidsmässigt kunde samordnas.Vi kommer från senare att inlämna en mer omfattande motionsom tar upp helheten inom den svenska sjöfartspolitiken.Vi vill dock gällande beskattningen av sjömän framhålla att uppbörds- ochredovisningsreglerna liksom reglerna för avgivande av inkomstdeklarationför ombordanställda måste anpassas till rederiernas administrativamöjligheter. De föreslagna ändringarna i uppbördssystemet är för många smårederier liksom för fartyg med ombordmanagment omöjliga att praktiskttillämpa.Förslaget i denna punkt baseras på det faktum att arbetsgivaravgifternasom en följd av skatteomläggningen ökar för rederierna.Det bör också utredas om man kan lindra effekterna av skatteomlägg-ningen för ombordanställda genom att beloppen i förslaget till ändring ikommunalskattelagen, 49 §, sjöinkomstavdrag ändras så att man i medel-kommunalskatteläget (31:65) uppnår den effekten i alla förekommandelönelägen.Alternativt kan detta ske genom en kombination av ändrade sjöinkomst-avdrag och skattereduktion.Arbetslösa sjömän inkomstbeskattas - vad avser arbetslöshets-ersättningen - enligt sjömansskattelagen (definitiv skatt). Beskattningen avarbetslöshetsersättningen för sådana sjömän bör utformas så attnettoersättningen inte sänks. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppbörds- och redovisningsregler samt arbetslöshetsersättningen.
mot · GK02Sk4 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:227 Beskattning av sjömän I regeringens proposition föreslås att krigsriskersättningenska tas upp till beskattning i landskattesystemet. Densjöfartspolitiska utredningen som föregått propositionenföreslår motsatsen, att krigsriskersättningen även ifortsättningen ska vara skattefri.Frågan om krigsriskersättningen är värdeladdad för sjöfolk, särskilt som deefter det senaste världskrigets vedermödor och arbete med mycket stor riskför livet berövades sin krigsriskersättning via en kränkande sköntaxering.Krigsriskersättningen kan dessutom inte anses vara en inkomst i vanligmening, utan är just en ersättning för att utföra sitt arbete med stor fara föreget liv. Att regeringen nu väljer att bredda skattebasen för personer somarbetar i högriskområden är mer än cyniskt. Vårt förslag är därför att förslagetom beskattad krigsriskersättning avslås.Vidare är det oklart hur det i och med övergången till landskattesystemetkommer att slå beträffande beräkningsunderlaget för a-kassa och sjuklön närfritt vivre inte längre får räknas in. Eftersom övergången frånsjömansskattesystemet till landskattesystemet enligt propositionen ska varastatsfinansiellt neutral, är det rimligt att ingen försämring sker på dettaområde.I övrigt föreslås i propositionen att sjömansskatten avskaffas. Vi ställer upppå denna princip. Dock kan förslaget komma att slå olika på olika grupper avsjömän, varför vi förutsätter att regeringen noga utvärderar effekterna avförslaget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att krigsrisktillägg ochliknande tillägg ska tas upp till beskattning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande beräkningsunderlag för a-kassa och sjuklön ilandskattesystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvärdera effekterna av den slopade sjömansskatten
mot · GK02Sk6 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:232 Skattefrihet för internationella organisationer, diplomater m.fl. - mervärdesskatt och punktskatter Det finns inte något att i sak anmärka mot regeringensförslag till lagändringar beträffande skattefrihet förinternationella organisationer, diplomater m.fl. Det är docktveksamt, om lagändringarna helt täcker in vad som avses.Frågan är, om , dess handelskontor i ochdess representanter i direkt kan komma att omfattas.Taiwan har en unik ställning. Landet är en av de högst utveckladedemokratierna i . Den ekonomiska utvecklingen har varit fantastisk ochlandet har blivit en av viktigaste handelspartners. Också på andraområden, kultur, utbildning och forskning, sker ett livligt utbyte med Sverige.Ett livligt utbyte av industri- och handelsdelegationer äger rum, liksom besökpå regerings-, riksdags- och myndighetsnivå.På grund av konflikten med det kommunistiska och då såväl (Republiken ) som var för sig gör anspråk på attensamt företräda har det varit omöjligt för ett land att haformelladiplomatiska förbindelser med båda de "två" . Flertalet stater erkännerFolkrepubliken , men ett icke ringa antal länder har valt (Republiken ). Bland de senare återfinns t.ex. Sydafrika.Även om de formella diplomatiska relationerna inte finns mellan Taiwanoch har det inte minst av praktiska skäl varit nödvändigt att hapermanenta kontakter mellan våra två länder. kontor i haren status på hög nivå med skattefrihet och viseringsrätt likvärdigdiplomatiska representationer. Motsvarande uppgifter fullgörs i avTaiwans representationskontor i , som i realiteten fungerar somvilken annan utländsk ambassad som helst.Med tanke på de omfattande förbindelserna mellan och ochsom en gest av goodwill bör ge kontor i enlikabehandling av den som kommer vårt exportkontor i till del, påsamma sätt som sker för kontor i , och Österrike.Som också framhålles i propositionen innehåller varken Wienkonventionenav om diplomatiska förbindelser eller några andra allmännainternationella överenskommelser bestämmelser om skattefrihet förinternationella organisationer, beskickningar, diplomater m.fl. vad gällermervärdesskatt och punktskatter. De svenska bestämmelserna om rätt tillåterbetalning av mervärdesskatt infördes . Som skälangavs bl.a. att svenska beskickningar ofta tilläts skattefrihet. Det var dårimligt att motsvarande rätt skulle tillkomma utländska beskickningar m.fl. iSverige.Det finns ingen anledning till att , nu EU-medlem, skulle behandlaTaiwans representationskontor och dess personal sämre än vad andra EU-stater gör. Ett smidigt sätt att åstadkomma en likabehandling för Taiwansrepresentationskontor i synes vara att beslutar attkontoret i fråga vad avser mervärdesskatt och punktskatter jämställes med"utländsk beskickning".Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att representationskontor vad avsermervärdesskatt och punktskatter skall betraktas som "utländsk beskickning" ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02U1 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:204 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Vapenexporten är ständigt föremål för debatt, och nya affärer med export tillländer dit allmänheten aldrig hade förväntat sig att skulle exporteradyker ständigt upp.Malaysia, , och är alla länder som uppmärksammats för inreeller mellanstatliga väpnade konflikter eller omfattande kränkningar avmänskliga rättigheter. Trots detta har exporttillstånd beviljats till bl.a.dessa länder.Vapenexporten är i lag förbjuden men dispenser kan beviljas under förutsättningatt man inte bryter mot vissa fastställda kriterier, där det dock finns utrymmeför olika tolkningar, vilket skapar problem.Ett annat föga uppmärksammat problem är de långa leveranstiderna i förhållandetill de fastställda kriterierna. Om export en gång beviljats kommerföljdleveranser att ske under hela vapenslagets livslängd, vilket normalt ärflera decennier. Härav följer problemet med att om export en gång godkäntskommer leveranser att fullföljas även om situationen för t.ex. mänskligarättigheter allvarligt försämras. I sådana situationer kolliderar oftaallmänhetens rättsuppfattning med vapenexportens nuvarande praxis.Därför finns anledning att se över ingångna avtal och när det gäller nya avtalalltid sätta en tidsgräns där de kan omprövas. Detta skulle försvåra den svenska exporten av vapen, varför man också borde arbeta för att liknande reglerinfördes på EU-nivå.Sysselsättningspolitiska hänsyn får inte styra vapenexporten. Nuvarandeformulering i lagstiftningen, att export "bör kunna ske i den omfattning som ärbetingad av våra försvars- och säkerhetspolitiska mål" är för vag. I stället bör det tydligt anges att det är förbjudet att exportera alla former avkrigsmateriel som är producerade enbart för export.Det måste också klart framgå i lagstiftningen att s.k. slutanvändarintyg måstekrävas vid alla former av svensk krigsmaterielexport, d.v.s. också förkomponenter. Olika former av samarbetsavtal får heller aldrig ta över de svenska exportreglerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att det bör tas fram ny lagstiftning och förordning angående tillverkning och utförsel avkrigsmateriel.
mot · GK02U5 · 1996-09-20 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR12 revisorers förslag angående deltagande i internationella mellanstatliga organisationer Ingen omprövning av medlemskap i revisorer går i sitt förslag 1995/96:12 igenom engagemang iinternationella mellanstatliga organisationer. Det presenterade materialet geren god översikt över vilka organisationers arbete deltar i. Kostnaderna för detta redovisas också liksom motiven för deltagandet.Revisorerna konstaterar under rubriken : "Granskningen har visat att i allt väsentligt behåller sitt medlemskap i de organisationer man engång beslutat sig för att delta i. Något system för att ompröva - och verkligenifrågasätta - det svenska deltagandet tycks inte finnas. Liksom vid all annanstatlig verksamhet bör värdet av att är medlem i bestämda mellanstatliga organisationer enligt revisorernas mening regelmässigt omprövas. "Detta är i och för sig invändningsfritt, särskilt när man avser formerna för och omfattningen av engagemanget sett ur effektivitetssynpunkt. Emellertid angerrevisorerna i samma avsnitt tre mellanstatliga organisationer "där det knappastär aktuellt att ifrågasätta medlemskap", nämligen FN, och . Vi anser för vår del att medlemskap i är av sådandignitet att organisationen borde varit med i ovannämnda uppräkning.Sverige arbetade efter kriget aktivt för enande och tillhörde grundarnaav i . Enligt stadgan är organisationens mål att"åstadkomma en fastare enhet mellan sina medlemmar för att skydda ochförverkliga de ideal och principer som utgör deras gemensamma arv, och attunderlätta deras ekonomiska och sociala framsteg". slår vakt om dedemokratiska principerna för staters styrande och är bärare av den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter, som är inkorporerad i svensk lag.Rådet organiserar också Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter iStrasbourg, som övervakar konventionens tillämpning i medlemsstaterna.Sedan kommunismens fall i har antalet medlemsstater ökatväsentligt i . Med 39 länder som medlemmar är på god vägatt uppfylla sin alleuropeiska kallelse. Rådets och medlemmarnas ambition är att genom medlemskapet stärka den demokratiska utvecklingen och skyddet förmänskliga rättigheter.Vi anser att det arbetet är av fundamental betydelse för utvecklingen i helaEuropa och att ingen annan organisation kan ersätta i det arbetet.Det skulle utan tvekan väcka utomordentligt stort uppseende om riksdagskulle fatta beslut som innebär ett ifrågasättande av medlemskapet iEuroparådet.Revisorernas förslag under 8.2 är att som sin mening ger regeringentill känna vad revisorerna anfört om omprövning. Förslaget kan endasttillstyrkas under förutsättning av att medlemskap i inteomprövas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt vid sin behandling av Förslag till 1995:96:RR12 som sinmening ger regeringen till känna att någon omprövning av medlemskap iEuroparådet inte bör ske.
mot · GK02A201 · 1996-10-07 00:00:00 — I måste drivas en politik som främjar denekonomiska tillväxten. Av särskild betydelse är då att satsapå en kompetenshöjning av arbetskraften. Detta är också ettgrundläggande arbetsmarknadspolitiskt mål.I vårt land är andelen av arbetskraften med längre högskoleutbildning 13 %av den totala arbetskraften och av arbetskraften mellan 19 och 30 år.Detta är låga siffror som blir särskilt alarmerande i jämförelse med andraländer. I de nordiska länderna är siffrorna av den totalaarbetskraften och av nämnda åldersgrupp. I är siffrorna 27resp 25 %.Mot denna bakgrund och i nu rådande ekonomiska läge är det obegripligtatt inte utnyttja redan tillgänglig kompetens, alltså våra arbetslösaakademiker. Denna grupp befinner sig i en speciell situation i mångaavseenden. Till en början vet man inte exakt hur stor denna grupp egentligenär eftersom här föreligger ett stort mörkertal. Detta uppkommer genom attåtskilliga färdigutbildade akademiker läser vidare för att inte gå heltsysslolösa. Vidare får akademikerna ingen eller ringa hjälp vare sig medpraktik eller ekonomi av arbetsmarknadsmyndigheterna. För övrigt drabbasgruppen hårdare än andra arbetslösa ungdomar till följd av sin storastudieskuldbörda.Dessutom är det ett oförsvarligt slöseri dels ur utbildningsekonomisksynpunkt genom att inte utnyttja de personer vars studier staten delvisbekostat och som blockerar studieplatser för studieintresserade ungdomar,dels ur privatekonomisk synpunkt genom att den stora finansiellastudieinvesteringen kan bli helt bortkastad dels ock ur samhällsekonomisksynpunkt genom att inte utnyttja den kompetens som skulle öka denekonomiska tillväxten.Sverige har en enormt stor arbetslöshet och det är ett allvarligt problem förbåde landet och medborgarna. Det drabbar såväl de arbetslösa som derasnärstående och alla samhällsgrupper hårt. Den arbetslösa akademikergruppenär av strategisk betydelse eftersom satsningar här kan skapa flera jobb åtmånga andra arbetslösa.Därför bör man - mot bakgrund av ovanstående beskrivning - ingåendeanalysera de arbetslösa akademikernas situation samt föreslå förbättrandeåtgärder. För övrigt borde sådana åtgärder kunna föreslås redan nu avregeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslösa akademiker.
mot · GK02A205 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslösheten är största problem och allamedel måste prövas för att öka mängden riktiga jobb. Skogenär en stor källa till arbete men även till rekreation. Den gerjobb i de bygder där alternativen är få och den germöjligheter till fritidsaktiviteter som stärker både kropp ochsjäl. Skogens produkter ger ett årligt handelsöverskott på ca70 miljarder, vilket är mer än dubbelt så mycket som densvenska bilproduktionen.Ungskogsröjning är en förutsättning för att skogen skall kunna utvecklasoptimalt. Röjningsaktiviteten är alltför låg i våra skogar. Orsakerna tilldetta är många och skiftande. En orsak är att den ekonomiska vinsten avröjningsinsatserna kommer långt fram i tiden, . En annanorsak kan vara att röjningsplikten är borttagen ur skogsvårdslagen och att deskogliga beredskapsarbetena upphört.Hälften av skogar ägs av enskilda personer. Inte någonstansutanför är denna andel så stor. Den enskilt ägda skogen drivs på deflesta fastigheter som familjeföretag. Hela familjen är på ett eller annat sättengagerad i skogens skötsel. Skogsröjning utförs ofta av småföretagare sommed små kapitalinsatser utför röjningen på ett sakkunnigt sätt. Kostnaden förskogsägaren är i huvudsak en ersättning för arbetstiden.I den rådande arbetslöshetskrisen, när staten satsar mycket stora belopp påarbetsmarknadspolitiska åtgärder, anser jag att en användning av arbetsmark-nadspolitiska medel för att öka ungskogsröjningen är starkt befogad.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det angelägna i att utnyttja ungskogsröjning somarbetsmarknadspolitisk åtgärd.
mot · GK02A206 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetsbiträde ochlönebidragVänsterpartiet delar regeringens uppfattning om att det ärangeläget att personer med funktionshinder får ett fortsattriktat stöd för deltagande i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Trots goda intentioner konstaterar vi att antaletanställda med lönebidrag har minskat med påett år.Nuvarande förordning om arbetshjälpmedel stadgar, att arbetsgivare somfår bidrag vid nyanställning av arbetshandikappade (lönebidrag, skyddatarbete eller utbildning i företag) inte kan få bidrag tillarbetsbiträde.Vänsterpartiet föreslår att detta förbehåll slopas.Bidrag till arbetsbiträde är en ekonomisk kompensation till företagen fördet produktionsbortfall som kan uppstå på arbetsplatser som harfunktionshindrad arbetskraft då en del funktionshindrade kan behöva särskiltstöd för att klara sina arbetsuppgifter. Till antalet är denna grupp intesärskiltstor, men vi bedömer att ett slopande av ovan nämnda förbehåll skulleunderlätta för funktionshindrade att få ett fotfäste på arbetsmarknaden.Svårt funktionshindradeFör svårt funktionshindrade som är anställda med lönebidragkan däremot bidrag till arbetsbiträde medges. Den totalabidragssumman får dock inte överstiga lönekostnaden. Dettabidragstak är ett onödigt hinder för nyanställning avarbetshandikappade och eftersom motsvarande begränsninginte finns för bidrag till arbetshjälpmedel i kombination medlönebidrag, anser att även denna begränsningbör slopas.Risk för att företag kan "överkompenseras" vid anställning avarbetshandikappade bedömer vi som mycket liten, då bidrag endast bör utgåefter noggrann prövning av arbetsförmedlingen. Dessutom bör samråd skemed facklig företrädare.Ersättningstaket för arbetsbiträde, som med nuvarande regler är högst50 , fastställdes för . Detta har inneburit enkraftig urholkning av bidraget. föreslår att bidraget iställetknyts till basbeloppet och att det för kommande budgetår sätts till två gångerbasbeloppet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slopa förbehållet att arbetsgivare ej kan erhålla bidrag förarbetsbiträde till lönebidragsanställda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slopa begränsningen att lönebidrag och bidrag till arbetsbiträdeej kan överstiga den totala lönesumman,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att knyta högsta bidrag för arbetsbiträde till två basbelopp.
mot · GK02A207 · 1996-10-07 00:00:00 — Anställning med lönebidrag på Galaxen För en stor grupp byggnadsarbetare med arbetshinder harGalaxen gett nya möjligheter och ett rikare liv.Organisationen upprättades genom ett avtal mellanstaten och byggbranschen. utgår lönebidragfrån AMS, som beviljat, såväl som strukturstödsom direkta årliga bidrag. /96 omsattes120 . Detta motsvarar avmaxbidraget per person och månad som är 13 700 kronorplus sociala avgifter på . Av de ca 2 000byggnadsarbetare som passerat Galaxen har nästan var fjärdeövergått till ett ordinarie arbete utan lönebidrag.De slutsatser som kan dras är att det långsiktiga rehabiliteringsresultatet fördem som övergår till reguljär anställning utan lönestöd är mycket gott.Slutsatsen är också att Galaxenanställningen för de allra flesta har en mycketstor betydelse för det psykiska välbefinnandet och livskvaliteten. Arbets-tillfredsställelsen och trivseln är hög bland de anställda. Majoriteten uppleverpositiva effekter i hälsomässigt avseende av det anpassade arbetet i Galaxen.Det finns också många fördelar med att Galaxen organiserar rehabiliteringgenom lönebidragsanställningar i byggbranschen; bl.a. har sammansättningenmed arbetsgivare och fack i samverkan lyfts fram som något positivt.Genom Galaxen har arbetshandikappade byggnadsarbetare möjlighet att fåvara kvar i arbete trots sitt handikapp. Detta förutsätter dock att arbetsledarepå arbetsplatserna blir väl informerade om personens handikapp ochhandlingsplan, samt att uppföljning äger rum som garanterar att arbetsupp-gifterna är väl anpassade till personens behov.En separat ?cost-benefit´- analys visar också att Galaxenverksamheten ärmycket lönsam ur samhällsekonomiskt perspektiv. Det samhällsekonomiskaresultatet uppgick till eller perGalaxenanställd /96.Lönebidragen har betytt mycket för de arbetshandikappade och församhället i stort. När nu lönebidragen minskat har nyrekrytering till Galaxenbegränsats eller stoppats, en olycklig utveckling både ur samhällsekonomisksynpunkt och då det gäller möjligheterna till rehabilitering. En lämpligomfördelning av totalanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder tordekunna ge utrymme för fortsatt framgångsrik verksamhet på Galaxen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lönebidrag till Galaxenverksamhet.