mot · GK02Ub478 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningFolkpartiet liberalerna anser att Socialdemokraterna hanterarfolkhögskola, komvux och studieförbund ryckigt ochnonchalant. Regeringen använder dessa som dragspel för attmanövrera arbetslösheten och därmed dölja sin misslyckadearbetsmarknadspolitik. Arbetslösa människor bör behandlasmed respekt. Det inbegriper att de får samma kvalitet på sinutbildning som icke arbetslösa och ges jämförbaramöjligheter att långsiktigt planera sina liv.Utbildningssystemet skall byggas ut för att motsvara de kravsom framtiden ställer. Det får dock inte ske genom att terminför termin ändra spelreglerna vad gäller anslag, platser ochstudiefinansiering. Det krävs därför en ökad långsiktighet iplaneringen.Regeringens "storasatsning" på utbildningRegeringen har försökt ge sken av att den satsarmer på utbildning än vad som i verkligheten är fallet. Förstvar målet 100 000 nya studieplatser fram . Dettahar numera ökats till 130 000 studieplatser. Det låter bra,men de flesta av studieplatserna existerar redan.Vuxenutbildningen har kontinuerligt byggts ut med hjälp avstatliga arbetsmarknadsmedel. handlar det i själva verketom netto ungefär 24 000 nya studieplatser under perioden1997-1999, som tillförs den vuxenutbildningen. När detgäller den högre utbildningen ger regeringen sken av att dettillförs 30 000 nya platser, men för ca hälften av dessa såinnebär det endast att befintliga studieplatser permanentas.Dessutom tillkommer de 15 000 verkligt nyautbildningsplatserna först . Det finns ingen anledningägna sig åt trixande med gamla och nya platser. För demänniskor som vill utbilda sig är det den faktiskanettoeffekten som räknas och inget annat - oavsett hurregeringen presenterar sin politik.Ett livslångt lärandeFolkpartiet anser inte att utbildningssystemet är färdigbyggteller har nått sin optimala funktion för de uppgifter det har.Det måste ständigt förändras och anpassas till de krav somframtiden ställer. Vuxenutbildningen skall bidra till ettlivslångt lärande och den måste därför vara utmanande,autentisk och relevant för vuxna människor.Utbildningsväsendets förvaltare, rektorer, lärare, elever ochföräldrar, måste ha rimligt långsiktiga och förutsägbaraspelregler. Om de inte har det, går alltför mycket energi åt tillatt hantera den oro och det motstånd som ryckigheten föderinom systemet. Risken är att kvalitet får vika för kvantitet,vilket i sin tur påverkar de studerandes behållning av sinutbildning.KomvuxAnsvaret för att planera för de 90 000 platserna vilar påkommunerna. De behöver inte bedriva verksamheten inomden egna komvuxorganisationen, utan de kan i sin planeringäven använda andra utbildningsanordnare, somt ex studieförbund, folkhögskolor eller friståendeutbildningsföretag.Utgångspunkten för regeringen är dock att det är kommunen och denkommunala organisationen som är det centrala. Inte med ett ord berörregeringen vad som borde vara viktigt - elevens rätt att själv välja denutbildningsform som passar bäst. Komvux är bra och har förtjänstfulltförnyat sitt sätt att arbeta. är det dock så att folkbildningensmetodik inom folkhögskolor och studieförbund har stora fördelar för mångamänniskor. Vid fördelningen av anslaget till de 90 000 platserna bör därförkommunerna ta särskild hänsyn och använda hela bredden avutbildningsanordnare. Regeringen skriver att den räknar med attkommunerna använder folkhögskolorna utöver de 10 000 platser som ärdirekt öronmärkta för folkbildningsrådet att fördela på folkhögskolorna. Detär anmärkningsvärt att det inte skrivs en mening om att det är eleverna somskall ha rätten att välja den utbildningsanordnare hon eller han önskar.Det naturvetenskapligabasåretFolkpartiet har från det att basåret inrättades hävdat att detskall genomföras i komvux, eftersom det här finns erfarenhetav att genomföra gymnasieutbildning till vuxna. I flera fallköper högskolor dessa basårsstudier från komvux utifrån denkompetens som finns där. Vi kan inte se någon anledning attinte finansieringen av basåret skall kunna gå direkt tillkomvux. Basåret blir sannolikt även billigare för staten omplatserna istället läggs där direkt. Det skulle också skapaförutsättningar för ett fördjupat samarbete mellan högskolanoch vuxenutbildningen. Vi vidhåller också vår uppfattningom att det inte är motiverat att ge ett särskilt stipendium tillalla som gått igenom basåret.Ett nytt basår med socialinriktning för mänÖkningen av antalet kvinnor i tekniska utbildningar kan tillbetydande del hänföras till introduktionen av tekniskt basår.Eftersom det är stor obalans mellan män ochkvinnor i en rad andra högskoleutbildningar bör försökinitieras med basår även för andra inriktningar med snedkönsrekrytering t ex viss lärar-, vård- och omsorgsutbildning.Då har möjlighet att omfördela resurser som intefullt ut kan utnyttjas av gymnasieskola och komvux föreslårvi att beredskap skall finnas för att inrätta ett basår för mänmed inriktning mot lärar-, vård- och omsorgsutbildning.Folkpartiet anser att bör få i uppgift att planera försök med ettbasår med social inriktning för män.FolkhögskolornaDet som allra mest kan liknas vid ett dragspel iSocialdemokraternas utbildningspolitik är behandlingen avfolkhögskolorna. Dessa fick medelmotsvarande ca 10 000 platser för att ge arbetslösa personerutbildning. De har därefter lyckats med att rekrytera lärare,elever och i vissa fall nya lokaler. Sedan skulle de med kortvarsel dra ner till 6 000 platser. planeras attfolkhögskolorna får motsvarande 10 000 platser i densatsning som kommunerna nu får ta ansvar för. Bristen pålångsiktighet kan inte bli tydligare! Folkhögskolorna böristället erhålla riktade anslag för att ge utrymme förytterligare platser för arbetslösa. De skall inte behöva varaberoende av att kommunerna ger dem utbildningsuppdrag.Vi har tidigare argumenterat för att antalet veckor per elevinte bör sänkas. Det handlar om studiekvalitet, eftersommånga som söker till folkhögskolor har ett behov av en vissstudietakt. De har inte sällan misslyckats i andrautbildningsformer och har därigenom dåligt självförtroende.Det tar tid att bygga upp en människas självförtroende vilketär nödvändigt om studierna skall lyckas fullt ut.Dessutom bör ta på sig uppgiften att differentierabidragen utifrån karaktären på de varierande utbildningar som ges inomfolkhögskolorna. De utbildningar som kräver allmän behörighet eller högrekrav på de sökande har troligtvis lägre kostnader än för t ex en mer allmänlinje. En viss omställningstid kan behövas för att skolorna skall kunnaanpassa sin organisation.Barntillägget i svux ochsvuxaRiksdagen avskaffade det särskilda barntillägget hösten1995. protesterade och vi förde redan då framvåra farhågor om att detta beslut drastiskt skulle minskaantalet studerande. studerade 37 000 medstöd från svuxa (särskilt vuxenstudiestöd). Denna siffra hadesjunkit till 25 000 och hade sjunkitytterligare till . Bakom minskningen liggeratt barntillägget på per barn togs bort, men ävensänkningen av dagpenningen för dem som inte har a-kassahar påverkat. Många personer med barn kan inte längrestudera utan att behöva söka kompletterande socialbidrag.Kommunerna kan då vägra att ge socialbidrag och iställethänvisa till möjligheten att låna sina studiemedel. Dettabetyder att den som skall läsa in grundskolenivån ofta kanhänvisas till att låna pengar, ca pertermin, vilket inte kan anses stå i rimlig proportion tillstudiernas nivå.Barntillägget gjorde det möjligt att via komvux läsa in grund- ochgymnasieskolan. För arbetslösa och/eller ensamförsörjande kvinnor varbarntillägget ofta avgörande och när det togs bort kunde de inte fortsätta attstudera. Vi utgår ifrån att regeringens väntade förslag om ett nyttstudiestödssystem får en acceptabel och socialt värdig utformning. Förslagetmåste innebära att det i praktiken blir möjligt att studera även för de personersom har minst resurser. Det har i efterhand visat sig att barntillägget i svuxoch svuxa var en förutsättning för många människor att kunna höja sinkompetens genom vuxenutbildning. Skall livslångt lärande vara annat än enretorisk fras bör därför regeringen återkomma till medförslag som stärker de ekonomiska villkoren för föräldrar som vill studera. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all basårsutbildning skall ske inom komvux,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en försöksverksamhet med ett socialt basår riktat till män,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de ekonomiska villkoren för föräldrar som studerar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om differentierade bidrag vid folkhögskolor beroende påutbildningarnas karaktär.1