mot · GK02Ub7 · 1996-10-04 00:00:00 — Totalthandlar det om åren 1996-1998.Skogs- och jordbrukets forskningsråd får under 1997.Medlen disponeras för forskning och utveckling av ekologisk produktioninom jordbruket och trädgårdsnäringen. Stiftelsen lantbruksforskning får 122miljoner kronor för forskning och utveckling samtmarknadsbefrämjande åtgärder inom jordbrukssektorn. Vad demarknadsbefrämjande åtgärderna består av redovisar inte regeringen, inteheller vilket syftet är. Totalt handlar det om underperioden 1996 till 1998.Vänsterpartiet har även tidigare motsatt sig tanken att dessa pengar skaanvändas till annat än forskning och då med ekologisk forskning somprioriterat område. Detta krav ställs fortsättningsvis på användningsområdenför dessa . Utöver detta finns somska reserveras för övriga ändamål enligt regeringen. anser attdet är beklagligt att dessa pengar inte redovisas i propositionen.Arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområdeInstitut för utvärdering avarbetsmarknadspolitiken (12.2)Utvärdering av och forskning om arbetsmarknadspolitikenmåste öka. Arbetsmarknadspolitikens stora omfattning ikombination med arbetslöshetens förändradebestämningsfaktorer gör att samhällets behov av kunskap omdessa frågor är stort. Regionala, könsmässiga, åldersmässigaoch andra socio-ekonomiska olikheter behöver analyseras.Vänsterpartiet efterlyser makroekonomiska studier därexempelvis förändringar som den ökade målstyrningen ochkommunernas allt intensivare engagemang och inflytandefokuseras. Det kan ge värdefullt underlag för utarbetandet avalternativ ekonomisk politik.Det är dock viktigt att olika intressenter finns företrädda för att inteskevhet skall uppträda. Området är starkt politiskt laddat och otaliga exempelfinns på att forskningsresultat utan tillräcklig grund utnyttjats för politiskaställningstaganden, inte sällan av forskarna själva. Det är värdefullt att AMSegen utredningsavdelning har intensifierat sitt arbete att granskaforskningsrapporter vad gäller sakligt innehåll och relevans. AMS har kompetens på detaljnivå, något som ofta saknas i den fria akademiskaforskningen. AMS kan dock inte fullgöra samhällets uppdrag att granska sinegen verksamhet.Som komplement till AMS och den fria akademiska forskningen därkontinuitet saknas borde idén om ett oberoende avarbetsmarknadspolitiken prövas. Det är viktigt att ett sådant institut fårtillgång till en forskningsenhet så att metodutveckling och forskningsresultatkvalitetssäkras och håller en vetenskapligt god nivå. varkritiskt till regeringens förslag att lägga institutet direkt underArbetsmarknadsdepartementet i samband med att idén presenterades isomras. Vi tolkar dock uttrycket "oberoende institut" som att verksamhetengaranteras oberoende och integritet när det gäller att genomföra sitt uppdrag,även om det inte är administrativt fristående utan läggs underArbetsmarknadsdepartementet. En politiskt styrd utvärdering skulle givetvisvara förödande för trovärdigheten och även försvåra en kompetentrekrytering. Vi noterar också att en referensgrupp möjliggör parternasmedverkan vilket är viktigt för bedömning av relevans och för att gespridning åt forskningsresultaten. Vi förutsätter att även AMS finnsrepresenterad inom ramen för institutets verksamhet.Arbetsmarknadsforskningensinriktning (12.3)Det är iögonfallande hur demokrati- och maktperspektivetkommit i bakgrunden i regeringens formuleringar avforskningsinriktningen för ochArbetslivsinstitutet. menar attinternationaliseringen och utvecklingen av en "just in time" -arbetsmarknad med en rad nya anställnings- ochentreprenadformer i grunden har förändratmaktförhållandena i arbetslivet. I många fall är utvecklingentill nackdel för löntagarnas inflytande och trygghet. Å andrasidan blir företagen alltmer beroende av de anställdaskompetens, vilket kan ge ett ökat personligt inflytande i vissafall. Hela frågan om det fackliga inflytandet överarbetsorganisationen, arbetsvillkoren, investeringarna ochöver huvud taget verksamhetens framtid måste ges en störretyngd.Den senaste utvecklingen inom det arbetsrättsliga området visar attarbetsgivarintressets effektivitetskrav kraftigt dominerar till nackdel förlöntagarnas demokratiska inflytande. Medbestämmande ses alltmer enbartsom ett medel att i vissa lägen skapa ökad lojalitet med verksamhetersmålsättningar och ökade lönsamhetskrav. Egenvärdet av demokrati iarbetslivet tonas ner. Maktfrågorna i arbetslivet negligeras. Ett demokratisktarbetsliv är förutsättningen för ett utvecklat demokratiskt samhälle. Det ärdärför viktigt att betona att demokrati i arbetslivet inte enbart är enarbetsorganisatorisk fråga.När forskningsorganisationen kring arbetslivet organiserades om (prop.1994/95:158) betonades det särskilt i motion att arbetslivetsdemokratiproblem måste uppmärksammas. "Om demokrati i arbetslivet är ettviktigt mål för så måste det också slås fast attarbetslivsforskningen skall synliggöra och uppmärksamma arbetslivetsdemokratiproblem." Motionen fick en mycket välvillig behandling avarbetsmarknadsutskottet. Utskottets betänkande (1994/95:AU09) blev ocksåriksdagens beslut. fann därför heller ingen anledning attinlämna någon reservation till utskottets betänkande i denna del eller tillriksdagens beslut.Forskningspropositionen förbigår dock arbetslivets demokratiproblem medtystnad. Detta är otillfredsställande. anser att demokrati iarbetslivet skall utgöra ett prioriterat forskningsområde.Ett betydelsefullt forskningstema borde även utgöras av vad som tordetillhöra det sociala och finansiella arbetsgivaransvaret i ett föränderligtarbetsliv. Kostnadsansvar vad gäller rehabilitering av arbetsskadade ochtillskapande av anpassade arbetsplatser för personer med funktionshinder,inrättande av praktikplatser för nytillträdande på arbetsmarknaden somungdomar och invandrare, och nya system för kompetensutveckling iarbetslivet borde utgöra ett väsentligt område för forskning. Uppenbarligenmåste nya system tas fram där inte suboptimering och kostnadsövervältringundandrar arbetsgivarna ansvar, med marginalisering och ökade klyftor somföljd. De stora samhällskostnaderna som belastar oss gör att dettaforskningsområde borde ges stor tyngd.Både för att åstadkomma en välbehövlig arbetsorganisatorisk utvecklingoch för att få ett jämlikt och jämställt arbetsliv, d.v.s. ge både kvinnor ochmän möjlighet till "det goda arbetet", behövs forskning som syftar till att tafram könsneutrala arbetsvärderingar. Det finns många enskilda erfarenhetermen ännu saknas forskning för att etablera underbyggda kriterier förvärdering och jämförelse. Sådan forskning kan bli ett effektivt verktyg ikampen mot lönediskriminering på grund av kön. Detta borde vara ettprioriterat forskningsområde.Forskning kring arbetstidsfrågor släpar efter i . Det gällerarbetstidens fördelning mellan individer och kön. Det gällersysselsättningseffekter av arbetstidsförkortning under olika strukturellaantaganden. Det gäller produktivitets- och kostnadseffekter inom olikabranscher och i samhällsekonomin som helhet. Den omfattande politiskadiskussionen om arbetstidsförkortning som ett moment i en jämlik ochjämställd sysselsättningspolitik lider brist på vetenskapligt underlag.Historiska analogier fungerar inte utan vidare i ett samhälle där högproduktivindustriproduktion sysselsättningsmässigt ger vika för ett tjänstesamhälle.Det borde pekas ut som ett högprioriterat område.Mycket av vad som sägs i propositionen är viktigt och relevant vad gällerforskningsinriktning, inte minst när det gäller köns- och genusperspektivet,men det borde kompletteras och konkretiseras enligt vad som anförts när detgäller makt/demokratiperspektivet, det sociala/finansiellaarbetsgivaransvaret, arbetsvärderingssystem och arbetstidsfrågan.KulturdepartementetsverksamhetsområdeVänsterpartiet anser att det behövs en förstärkning avforskningen på kulturområdet. Det sker lämpligen vidMimer, det nätverk för folkbildningsforskning som inrättades1990 vid . föreslårdärför i sin budgetmotion i utgiftsområde 17 att Mimertilldelas för ändamålet.Närings- ochhandelsdepartementetsverksamhetsområdeTeknisk forskning och utveckling(14.2)Regeringen minskar anslaget till teknisk forskning ochutveckling med 286,6 miljoner . Man hänvisar till attstiftelsemedel skall kompensera för denna nedskärning.Under anslaget för teknisk forskning och utveckling skall man bl.a.stimulera näringslivets teknikutveckling, göra företagen konkurrenskraftigagentemot utlandet och sammanföra högskola och industri genomkompetenscentra över hela landet. Dessa kompetenscentra är en relativt nykonstruktion och finns 28 stycken. Forskning bl.a. vid Linköpingsuniversitet visar att har haft en mycketsvag utveckling vad gäller forskningsintensiva företag. Om vi följt övrigaOECD-länders utveckling på detta område, hade vi haft ytterligare150 000 jobb inom forskningsintensiva företag. För att inhämta dennaeftersläpning krävs kraftsamling inom alla områden som påverkar en sådanutveckling i positiv riktning. motsätter sig inte en förändringav forskningsstiftelsernas styrelsesammansättning. Vi menar dock att tempotär viktigt för utvecklandet av forskningsintensiva företag. Värdefull tidriskerar emelleritid att gå till spillo. Vi föreslår, om bifaller denföreslagna neddragningen av anslagen till teknisk forskning, att anslaget förteknisk forskning och utveckling behålls på sin nuvarande nivå för attmöjligen minskas när, förhoppningsvis, de nya styrelserna istiftelserna är i funktion och kan bistå med medel till anslaget.Regionalpolitisk forskning (14.5.4)I samband med att , ,får regeringens uppdrag att formulera ett forskningsprogramför bör förutom de två nämndahuvudområdena, regional utveckling urjämställdhetsperspektiv och konsekvenser av medlemskap iEU, ytterligare två områden ges prioritet. Dels bör nuvaranderegionalpolitiska åtgärdsarsenal utvärderas med avseende påkostnadseffektivitet och måluppfyllelse, och dels bör fråganom "den stora regionalpolitiken" och dess effekter bliföremål för kvalificerad analys. Såväl i bilaga 5 tillLångtidsutredningen -95 "ekonomiska geografi"() som i bilaga 4 till anslagsframställning1997-99 finns viktigt analysmaterial som påvisarregionalpolitiskt starkt negativa effekter av avregleringar ochbristen på statlig regional samordning liksom av besparingarinom statsbudgeten och socialförsäkringssystemet. Det ärviktigt att kan fördjupa kunskapsbilden.InrikesdepartementetsverksamhetsområdeByggforskning är ett viktigt instrument för utvecklingen avbyggmaterial och byggprocesser på vägen mot ett ekologiskthållbart samhälle. För att få fler fullskaleprojekt så böranslaget för byggforskningen ökas med 40 miljoner kronor.Neddragningen av anslagen till byggforskningen gör detsvårt att bidra till sådana projekt. Fullskaleprojekt är mycketvärdefulla för forskningen, där ett samarbete mellan byggareoch forskare utvecklar byggteknik och metoder. Att byggabilligare och effektivare är viktigt, men minst lika viktigt äratt bygga ekologiskt hållbart och sunda inomhusmiljöer.I de övergripande målen för stöd till byggforskningen bör också nämnassatsningar på forskning och utveckling av energisnåla produktionslösningarmed material där energianvändningen är minimal vid materialtillverkningen.I den programstruktur som regeringen vill betona för forskningsprojekt, ochsom skall stödja, bör också frågan om energieffektivaproduktionslösningar och energiminimering i framställningen avbyggmaterial vara en prioriterad fråga. När byggforskningen påenergiområdet dras ned, är risken stor att omfattande kompetens och kunskapgår förlorad. Forskningen på energisidan bör naturligtvis fortsätta i obrutentakt utan att något energipolitiskt beslut inväntas. Extramiljonerna somvänsterpartiet föreslår till byggforskningen i sin budgetmotion iutgiftsområde 18 skall även användas på energiforskningsområdet.MiljödepartementetsverksamhetsområdeÖkad samordning av miljöforskningI stort sett är regeringens förslag när det gällermiljöforskningen bra prioriterade och väl avvägda. Viuppskattar tanken på att föra ut forskningen till allmänhetenoch övriga samhällsinstitutioner och menar att den delen avforskningsverksamheten är central. Vi förutsätter attregeringen återkommer till frågan om forskningensfinansiering. Enligt regeringens förslag ska det ifortsättningen finnas tre organ som är statligt tillsatta och harövergripande kontroll över de statliga forskningspengarna.Av dessa tre finns två , . Det nya är den statligautnämningen av styrelsen för MISTRA.Vänsterpartiet tror att det kan finnas avsevärda fördelar med samordningav dessa tre nämnder. Bättre prioriteringar och lättare översikt öververksamheten är exempel på direkta effekter. Hur stora vinster detta skullekunna ge är dock svårt att ange, men alla möjligheter till effektivisering ärvärda att ta tillvara.Det är dock inte möjligt att direkt sammanföra ,och i en och samma styrelse eftersomMISTRA är en fristående stiftelse. vill dock att dessa tresammanförs i en samverkansgrupp för att vikten av samordning på ett tydligtsätt skall markeras. föreslår också att regeringen undersökermöjligheten och fördelarna med att slå ihop till en och samma styrelse.Prioriterade områdenRegeringens prioriteringar för innevarande forskningsperiodär fysisk påverkan/biologisk mångfald kretslopp och varuflöden samhälls- och tvärvetenskaplig forskningDessa samlas i olika temaområden föreslagna i SNV:srapport 4514-8, vilka regeringen godkänner; kunskap för miljöanpassning - olika finansiärer uthållig markanvändning - nordiska kusthav - SNV uthålliga städer - miljöanpassat energisystem - miljöanpassad transport - Kommunikationsforskningsberedningen miljöanpassad produktion och konsumtion - SNVVänsterpartiet saknar framtidsforskning om det som kallasmiljöutrymme, dvs hur mycket var och en kan konsumera föratt vi tillsammans ska kunna leva i ett ekologiskt hållbartsamhälle. , framförallt deninternationella delen, har påbörjat ett sådant arbete och harutifrån små resurser presenterat mycket intressanta underlagför vidare diskussion. Vi anser att denna typ av diskussionmåste prioriteras och därför vill vi avsätta fyra miljonerkronor för utvecklande av beräkningar av ett svensktmiljöutrymme vilket vi föreslår i vår budgetmotionutgiftsområde 20. anser att regeringen börverka för att de forskningsprogram inom EU som ärdelfinansiär av får en tydlig miljöprofil. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övergripande forskningspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och riktlinjer för forskningspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sekretariatet för genusforskning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarbrist,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkligt universitet med distansutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om av arbetsmarknadspolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsforskningens inriktning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samordning av miljöforskning.2