mot · GK02Fö59 · 1996-10-04 00:00:00 — "Bits and bytes" istället förstridsvagnar? "Man kan inte påstå att civilisationen inte gör framsteg. I varje krig dödarman på ett helt nytt sätt." regeringens proposition finns det ett avsnitt ominformationskrigföring. Regeringen skriver att "IT-utvecklingen möjliggör radikalt förändrade sätt att bedrivatraditionella militära verksamheter... Men även psykologiskakrigsföringsmetoder inom de militära operationernas ram...kan genom den moderna teknikens tillämpningar gesavsevärt mer sofistikerade former. "kunde man läsa en artikel om"datorsoldater" som kan ruinera en nation "saboterateletrafiken, få dammar att svämma över och kärnkraftverk att gå varma. Ettland som anfalls kan inte säkert säga varifrån attacken kommer. "kunde man läsa ett reportagefrån Kungliga krigsvetenskapsakademiens 200-årsjubileum där denamerikanske amiralen delgav sina tankar om framtiden. Hanuppmanade oss att glömma nya stridsflygplan, ubåtar, stridsvagnar och högreförsvarsanslag. "Låt oss inte hämta våra lärdomar från historien. Många avoss är konservativa och vill inte gärna förändra oss. Vi vill bevara våraförsvarsgrenar som en gång skapade dem", sade (1996:40) citerade Owens:Den kommersiella IT-tekniken kommer att innebära en revolution, inte baraför krigstekniken utan också för dem som tar beslut om framtidensförsvarsbudgetar.Ibland beskrivs IT-krigsföring som någonting nytt, menhistorien är full av händelser då just påverkan medinformation har inneburit stora konsekvenser. Det som ärnytt är den större betydelse som informationen får till följdav teknikens utveckling. Högkvarterets definition påinformationskrigsföring är att det "innebär att utnyttjainformation som en form av vapen för att tillkämpa sig makti en konflikt".Följer regeringen riksdagsbeslut?Miljöpartiet anser att regeringen borde ha lyft in lednings-och informationskrigsföring i arbetet medförsvarspropositionen, eftersom detta i hög grad bordepåverka totalförsvarets utformning och organisation,tillsammans med den vidgade hotbilden. Detta är viktigt inteminst med tanke på att i kommande försvarsbeslut dessafrågor torde få stor inverkan på det militära försvaret, i allafall om inte de traditionella och ur påtryckningssynpunktstarka "organisationsivrarna" får härja fritt!Just det senare är förmodligen en orsak till att dessa frågor intetillnärmelsevis har tillåtits påverka utformingen av det militära försvaret.När behandlade IT-propositionen framhöll en enigriksdag att säkerhets- och sårbarhetsfrågorna borde uppmärksammastydligare. Regeringen borde återkomma med en samlad strategi. Miljöpartietkonstaterar att en sådan strategi saknas. Varken regeringens propositionTotalförsvar i förnyelse (1996/97:4) eller proposition 1996/97:11 Bered-skapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (som denna motion är ettsvar på) bär spår av beslut.Regeringen anmäler i proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse att denämnar tillsätta en arbetsgrupp med uppdraget att bl.a. följa utvecklingen avhot och risker inom informationskrigsföring. Det framstår som att det skullevara en grupp som enbart sysslar med dessa frågor. Men i propositionenBeredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (1996/97:11) skriverregeringen att informationskrigsföring faller väl inom ramen för det som denarbetsgrupp för samverkan kring forskning angående nya hot och risker skallgöra (se ovan under "Forskning").Enligt mening, vilket vi också framför i motion 1996/97:Fö42med anledning av propositionen Totalförsvar i förnyelse, är dettaanmärkningsvärt med tanke på att såväl försvarsutskottet som trafikutskottetansåg att det var helt otillräckligt att tillsätta en arbetsgrupp. Riksdagenefterlyste en samlad strategi och en mer samlad och samordnad ledning avIT-säkerhetsfrågorna. Enligt vår mening är inte tillsättandet av en arbetsgruppen samlad strategi.Är EU en säkerhetsrisk?Grundläggande för ett robust samhälle är att människornasom lever i det känner sig delaktiga och därigenom ansvarigaför det. Ett samhälle som är tillräckligt småskaligt för attmänniskorna som lever i det skall kunna omfatta det, ärbetydligt mindre sårbart i och med att det är lättare attöverblicka - och förstå sammanhangen i - det småskaligasamhället.Om man känner sin egen miljö, det gäller allt från att kunna gå och klagapå byggfirman som misslyckades, politikern som fattade "fel" beslut eller vet vad man äter, leder till delaktighet och förståelse för hur saker ochting hänger ihop. Det i sin tur genererar en förståelse för de storasammanhangen.Genom EU-medlemskapet har en stor del av beslutsfattandet flyttat till enöverstatlig nivå. Avståndet mellan den lilla människan och rummen därbesluten fattas ökar. Människor känner sig distanserade från dem sombeslutar och intresset för samhällsutvecklingen och demokratins grundvalarminskar därmed.Detta sker parallellt med att den enskilda individen kontrolleras allt mer iform av t.ex. dataregister och övervakningskameror.EU-medlemskapet påverkar också på mer konkreta sätt: jordbrukspolitikenär exempel på detta. Med storskalighet som ledord går jordbrukspolitikentvärt emot det decentraliserade jordbruket som medför högresjälvförsörjningsgrad och ökad självtillit. Det är dags att genomföra enriskanalys av EU-medlemskapet! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de viktigaste stegen som vi gemensamt skall ta mot ett robustoch ekologiskt hållbart samhälle bl.a. är decentralisering för minskadsårbarhet och högre självtillit, krafttag mot miljöförstöring genom skärptlagstiftning, ekonomiska styrmedel samt ökad medvetenhet och kunskap hosbefolkning och beslutsfattare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppgifter och anslag till totalförsvaret skall vägas mot insatserinom andra samhällsområden, så att den samlade positiva effekten blir denstörsta möjliga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att att sårbarhet är ett symptom på fundamentala problem isamhällsutvecklingen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kopplingen mellan centralism och storskaliga system ochsårbarheten i samhället,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att planlagstiftningen bör utvecklas så att sårbarhetsanalyser ihögre utsträckning ingår i den kommunala planeringen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behovet av en "sårbarhetsdelegation" måste övervägas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att decentralisering på olika nivåer skall genomföras för attminska sårbarheten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sårbarhetsaspekter skall lyftas in vid beslut på olika nivåer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att motverka miljöförstöring och resursutarmning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omställning till ekologiskt hållbart och småskaligt energisystem,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktivt arbete gentemot ungdomar för att öka medvetandet omsårbarheten i samhället och vad man kan göra åt det,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att massflykt av asyl- och hjälpsökande till inte betraktassom en svår påfrestning som det bör finnas "en särskilt god beredskap mot",14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedfall av radioaktiva ämnen bör vidgas till att gälla spridningav radioaktiva ämnen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kärnkraftsindustrin själva, som alla andra, skall betala sinaberedskapskostnader,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn bör göras av i syfte att stärkasårbarhetsaspekterna i den,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier (fms) börknytas till den av regeringen föreslagna arbetsgruppen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga områden skall undantas från analys; varje försök till attrisker inom något ansvarsområde negligeras eller undanhålls skall motarbetasav arbetsgruppen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsgruppen skall arbeta med att utveckla frågan omkonsekvensanalyser vid olika beslut som tas och som påverkar sårbarhetenbåde ,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör vara med i det nätverk församordning på forskarnivå som regeringen föreslår,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge myndighetsansvaret för transport av farligt gods tillRäddningsverket,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att räddningslagen bör ses över av en parlamentarisk utredning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utvärdering av Rådet för räddningstjänst bör genomföras,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en säkerhetsstrategi inom IT-området samt om enoffensivare ledning av säkerhetssamarbete än ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en riskanalys bör genomföras av EU-medlemskapet.