mot · GK02Fö404 · 1996-10-07 00:00:00 — Begreppet ickevåld innefattar enligt vår mening alla försökatt ändra på makthavarens beslut, oavsett om det är enockuperande makt eller en inhemsk myndighet, utan att mananvänder våld. Ickevåld kan vara allt från en fredligdemonstration till att kedja fast sig på ett träd för attförhindra att det fälls. Begreppet ickevåld innefattar alltsåolika demokratiska former att bjuda motstånd mot förtryckeller orättvisor.Vi skall inte glömma att vår svenska demokrati uppstod ur civil olydnad.Arbetarnas olagliga strejker var med och lade grunden för den demokrati vihar idag.Enligt vår mening är civil olydnad inte bara en rättighet, utan också enskyldighet. "Att passivt acceptera ett orättvist system är att samarbeta med detta ochdärigenom bli medskyldig till dess ondska." (ML King)Ickevåld är en aktiv kampform. När ickevåld används för att försvara ettland kallas försvarsmetoden för civilmotstånd. Det är främst civilmotståndsom behandlas i denna motion.CivilmotståndUnder och ännu har idén omcivilmotstånd som alternativ till militära motståndsformerdykt upp i debatten. Skälen för att söka alternativ ligger bl.a.i kampen mot rustningsspiraler genom den hysteriskavapenteknologiska utvecklingen och det faktum att väpnadekonflikter allt mer drabbar civila och miljön.Begreppet civilmotstånd är en i grunden annorlunda försvarspolitik. Det ärinte fråga om spontana och oplanerade motståndsformer, utan en medveten,planerad och inövad försvarsstrategi.Civilmotståndets historia i SverigeI kom debatten om civilmotstånd som alternativ tilldet militära försvaret på allvar igång efter tjeckkrisen 1968.Vid den socialdemokratiska partikongressen 1969behandlades motioner om civilmotstånd. Dessa motionerkom att påverka den då arbetande Försvarsberedningen.Utskottet begärde 1971 mer forskning kring icke-militäraförsvarsmetoder. biföll utskottetsforskningsönskemål och den engelske forskaren, historikernoch professorn gjorde tre studier:Totalförsvar och civilmotstånd (1972)Civilmotståndets teknik (1976)Ockupation, motstånd och folkrätt (1981).1974 års försvarsutredning sade att det icke-militära motståndet inte kanfungera som alternativ till det militära försvaret men förordade icke-militärtmotstånd som ett komplement. Man föreslog att "förutsättningarna för ochgenomförandet av olika former av motstånd... bör utredas".1978 års försvarskommitté sade samma sak, men ville att regeringen skulletillsätta en särskild expertgrupp som skulle ge underlag för fortsattaöverväganden. Det gjordes aldrig, men landshövding fick1981 i uppdrag att utreda icke-militärt motstånd som ett komplement till detmilitära försvaret. För att se till att den icke-militära motståndsaspektenbeaktades tillräckligt i planeringen av det svenska totalförsvaret föreslog hanatt en särskild delegation skulle inrättas med anknytning till Försvarsdeparte-mentet. Detta beslutade 1986 och 1987 började "Delegationen föricke-militärt motstånd" att arbeta. En viktig uppgift var att hålla tanken omdet icke-militära motståndet levande inom totalförsvaret och att främjautvecklingen av civilmotstånd.Sedan den delegationen lades ned har ansvaret gått över till Styrelsen förpsykologiskt försvar. Vi anser att de kunskaper och den kompetens somtidigare fanns inom delegationen nu ordentligt ska tas tillvara av Styrelsen förpsykologiskt försvar, samt att dessa kunskaper sprids och vidareutvecklas.Mot den bakgrunden föreslår i partimotion 1996/97:Fö42 att merpengar bör avdelas till Styrelsen för psykologiskt försvar och att dessa pengarskall användas för att utveckla de icke-militära motståndsfrågorna. De icke-militära motståndsfrågorna skall ingå i det övergripande målet för funktionenPsykologiskt försvar.Det är enligt vår mening nödvändigt att lyfta fram civilmotståndsfrågornaigen i . Inte minst mot bakgrund av att regeringen inte med ett ordnämnder de icke-militära motståndsfrågorna i prop. 1996/97:4 Totalförsvar iförnyelse.Civilmotstånd som metodDet icke-militära motståndet skall i första hand användas omSverige, eller del av , ockuperas av främmande makt.Angriparen skall förstå att han inte är välkommen. Genomcivilmotstånd skall vi göra det så svårt och kostsamt sommöjligt för ockupanten att verka i vårt land. Han skall mötaett enat folk som vägrar att samarbeta, som medvetet gör feloch missförstår instruktioner och uppmaningar, som arbetarlångsamt, stör för ockupanten viktiga kommunikationer ochkraftförsörjning och som saboterar de delar av näringslivetsproduktion som ockupanten är intresserad av. Angriparenskall tvingas binda så stora personella styrkor att det ilängden blir ohållbart, både ekonomiskt och politiskt. Detskall helt enkelt bli för dyrt för honom och kosta så mycketinternationell goodwill och prestige att han ger efterför ickevåldskämparnas krav.Exempel vid ockupationTjeckernas kamp mot Warszawapaktsländernas invasion1968 brukar användas som argument både för och emotcivilmotstånd och ickevåld. Hela nationen samlades i ettspontant icke-militärt motstånd och lyckades under lång tidatt uppskjuta regeringens nederlag samt öka de praktiskasvårigheterna med invasionen och de politiska kostnadernaför . Kampen misslyckades bl.a. på grund avbrist på förberedelser.Ungrarnas icke-militära kamp mot Habsburgs-monarkin var däremot mer lyckad. hade militärt besegrat , menungrarna vägrade underordna sig . ovilja till samarbete, skatteinbetalning och bojkotter kunde ungrarnaåtererövra sitt självstyre. Ytterligare ett lyckat exempel är det finska folketsicke-militära kamp mot . 1906 tvingades Rysslandatt ge tillbaka sin självständighet.Exempel vid kolonialismMest känd är indiernas kamp för frigörelse från det brittiskaimperiet. Under ledning av bl.a. genomfördes en 30år lång icke-militär kamp som resulterade i att somförsta brittiska koloni blev fritt och utropades självständigt,utan att ha tagit till vapen! Indiernas kamp baserades på enlivsstil och nya ickevåldsmetoder utvecklades ständigt. Ettkänt exempel på civil olydnad är saltmarschen.IckevåldsideologinGandhi sade att det måste finnas ett förhållande mellankampens medel och dess mål. Han liknade metoden vid ettfrö och ett träd. Det måste vara samma förhållande mellanmedel och mål som mellan fröet och trädet. Ur fröet kommerträdet. Fred kommer ur fredliga metoder.När civilmotståndet tillbakavisar våldet avslöjar det sin motståndare somanstiftare till och utövare av våld. "De allmänna sympatierna kommer då medmagnetisk kraft att dras till ickevåldets förespråkare," sade M L King.Militära motståndsformer är därför problematiska. Att t.ex. skjuta enmotståndare ger ju knappast prov på förmåga eller önskan om att i praktiskhandling förverkliga den ideologi om människans okränkbara värde som mansäger sig omfatta.En av grunderna i ickevåldskampen är att den inte försöker slå nedmotståndaren utan istället vinna hans respekt och förståelse.En total seger är en omvänd motståndare, inte en död.För att omvända motståndaren kan man inte förödmjuka honom. Han måsteförstå vad ickevåldskampen syftar till. Målet är alltså försoning ochförlikning. Det är det onda som skall bekämpas, inte de personer som är offerför det onda. Den som använder ickevåld vägrar inte bara att döda eller skadasin motståndare, han måste också vägra att hata honom.Är ett ickevåldsförsvar enutopi?Fred är inte bara målet, utan också vägen. Fred är inte baraavsaknad av krig, utan ett förhållningssätt. Fred kan hellerinte nås om vi inte når en socialt och ekologiskt hållbarutveckling i och i vår omvärld.Arbetet för fred, frihet eller rättvisa måste därför ställa upp "realistiskautopier" eller som uttryckte det "En världskarta utan någotUtopia förtjänar inte ett enda ögonkast. Den har nämligen inte med det landsom alla människor är på marsch emot. Och så snart de nått dit, drar de ivägpå något nytt för att leta efter en ännu bättre värld. "Utbildning i ickevåld ochcivilmotståndSom vi anförde ovan vill (partimotion1996/97:Fö42) att de kunskaper och den kompetens somtidigare fanns inom Delegationen för icke-militärt motståndnu ska tas tillvara av Styrelsen för psykologiskt försvar, samtatt dessa kunskaper sprids och vidareutvecklas tillsammansmed den försöksverksamhet i civilt motstånd som vi villinrätta.Inledningsvis bör denna försöksutbildning ske inom ramen för denutbildning av civila beredskapsstyrkor som regeringen vill inrätta.Utbildningen bör ske i samarbete med svenska folkrörelser, t.ex. och . Vi anser attregeringen skall ges i uppdrag att återkomma till med förslag på enutbildning i civilmotstånd och ickevåld. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utbildning i civilmotstånd och ickevåld.