mot · GK02Fö2 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Givakt för miljön!BakgrundRiksdagen har beslutat om att vidga säkerhetsbegreppet tillatt gälla även andra hot än militära. Ett av dessa reella hot ärden pågående miljöförstöringen. Försvarsberedningen skriveri sin rapport (Ds 1996:51) bland annat att hotbildensträcker sig "över klassiska maktkonflikter till försörjnings-kriser, ekologiska obalanser, migrationsrörelser, nationalism,etniska och kulturella konflikter och terrorism till detpostindustriella samhällets sårbarhet t.ex. genomspecialisering och komplexa beroenden och beroendet av enväl fungerande infrastruktur".Vidare skriver försvarsberedningen att "De potentiella miljöproblemen ivårt närområde till följd av förekomsten av och bristande kontroll över avfallfrån kärnvapenhantering och kärnkraftsverksamhet är mycket stora".Beredningen anser att potentiellt mycket svåra konsekvenser för människoroch miljö ryms i bland annat olyckor och attentat mot kemiska industrier ochkärnkraftsverk. Ett antal långtidsverkande faktorer som inverkar på densäkerhetspolitiska utvecklingen räknas upp "bland dessa kan nämnasmiljöförstöring, färskvattenbrist och livsmedelsbrist".Totalförsvaret måste ligga i täten när det gäller miljöfrågorna, särskilt nunär miljöhoten ingår i det säkerhetspolitiska begreppet. Försvaretsmiljöengagemang, i teori men framför allt i praktik, har givetvis betydelsebåde för folkförankringen och för trovärdigheten i och med attmiljöförstöring är ett säkerhetspolitiskt problem.FOA pressar, regeringenbromsarFOA () har lämnat förslag till enmiljöstrategi för Försvarsmakten. I rapporten skriver FOA attmålet för det militära försvarets utveckling bör vara ettekologiskt hållbart försvar och att försvaret skall haambitionen att vara en förebild för det övriga samhället imiljöarbetet. Försvarsmakten och ställersig dock tveksamma till att Försvarsmakten skall vara enförebild för miljöarbetet i samhället. Försvarsmakten skriveri Försvarsmaktsplan , bilaga 13 "Miljöarbete,miljötillsyn och miljöpolicy" att man skall bedriva ettmiljöarbete inom de ramar som huvuduppgiften ställer.Försvarsmakten kan "möjligen utgöra ett exempel för andraaktörer. Därifrån till att vara ledande är ett stort steg".Regeringen håller i proposition 1996:97:4, Totalförsvar i förnyelse, medom detta och anser att Försvarsmakten redan genom sitt agerande kanbetraktas som ett exempel för andra. Detta bör enligt regeringen gälla allamyndigheter inom den militära sektorn. I däremot har man i sin"Miljöplan Försvaret 1992" konstaterat att försvaret i i all sinverksamhet skall inarbeta en medveten hållning till miljöfrågor och vara enföregångare med hänsyn till att efterleva nationella och internationellamiljöbestämmelser, lagar och regler. Dessutom skall det norska försvaretvara en pådrivare för att främja leverantörers vilja och nivå att levereramiljövänliga produkter som är producerade med miljövänliga metoder. Detskall vara tydligt och klart att försvaret väljer den miljömässigt bästalösningen.FOA-rapporten ger en hel del förslag till vidareutveckling av försvaretsmiljöengagemang. Bland annat bör åtgärder genomföras i prioritetsordningvilket innebär att Försvarsmakten i första hand bör vidta åtgärder motmiljöpåverkan som varaktigt påverkar livsbetingelserna eller innebärlivshotande miljöpåverkan (bl.a. utsläpp av klimatpåverkande gaser,ozonnedbrytande ämnen och organiska miljögifter). I andra hand avser manåtgärder mot uttömning av ändliga resurser och i tredje hand avses icke-livshotande miljöpåverkan som inte har långsiktiga effekter.I fråga om prioritering av åtgärder anser regeringen att även åtgärder motbl.a. buller bör vidtas innan åtgärderna med högre prioritet är slutförda.Annars instämmer regeringen enligt propositionen "i den princip omprioritering av åtgärder som FOA redovisar".Inför framtiden föreslår FOA bl.a. att miljöhänsyn skall ingå i underlagetför beslut, att en framförhållning med hänsyn till morgondagensmiljöproblem och miljökrav erfordras, att kretslopps- och försiktighets-principerna tillämpas och att Försvarsmakten bör vara pådrivande när detgäller framtagning av miljöanpassade produkter. FOA anser också attuppföljningen av miljöarbetet inom Försvarsmakten bör utvecklas samt att enviktig grund för miljöarbetet är att den fredstida verksamheten bedrivseffektivt.FOA:s förslag innehåller också frågor om ekonomiska styrmedel ochkonkreta avvägningar gentemot andra sektorer i samhället. Detta tyckerregeringen fordrar "fortsatta överväganden". Försvarsmakten skriver iFörsvarsmaktsplan 1997 att i syfte att förverkliga miljöpolicyn skall ettmiljöledningssystem, ingående i Försvarsmaktens ordinarie ledningssystem,utvecklas för styrning, uppföljning och egenkontroll av miljöarbetet. Dettaanför också regeringen i propositionen. Här är det viktigt att poängterabetydelsen av en fortlöpande utvärdering och uppföljning. Försvarsmaktenanför i Försvarsmaktsplan att en modell för miljörevision är underutveckling och bedöms tas i drift . Denna revision bör enligt vårmening utföras av en från Försvarsmakten så fristående instans som möjligt.Regeringen skriver i propositionen att utsläppen skall begränsasytterligare. Dock specificerar tyvärr inte regeringen mer än så vad manegentligen menar och vilka nivåer man anser att Försvarsmakten skall strävamot.Regeringen anser också att kretslopps- och försiktighetsprincipen börbeaktas så långt som möjligt vid anskaffning av materiel (se mer om materielnedan).Miljöfarliga lämningarI Försvarsmaktens lägesrapport över miljöfarliga lämningarkonstaterar man att de föreslagna åtgärderna för hantering avmiljöfarliga lämningar kommer att bli cirka 80 miljonerkronor. Då är inte kostnaderna för dumpad ammunitioninräknade. I lägesrapporten framgår det att 2 300 objekt haridentifierats och kategoriserats i enlighet medNaturvårdsverkets riskklassificering. Inget objekt hör till denfarligaste kategorin, riskklass 1. 400 objekt är i klass två ochflertalet är "ofarliga" objekt. I delrapporten redovisas enpreliminär saneringsplan för objekten i riskklass två . Denna saneringsplan innehåller intedumpad ammunition. Regeringen skriver i propositionen atten redovisning av frågorna om dumpad ammunition avses blilämnad . Likaså framhåller man betydelsen av attmiljöfarliga lämningar saneras i enlighet medefterbehandlingsplanen. Här borde regeringen klart uttala attäven dumpad ammunition i vatten skall bärgas.I rapporten konstateras att "I vatten har ingen kontinuerlig skrotrensningskett varför det utanför de frekvent använda fälten har ansamlats skrot. Ilikhet med skjutning på land är det av de farliga metallerna endast småmängder, under det att stål i olika former är den helt dominerande metallen.Det som kanske måste beaktas är bly. "Det finns metoder för träning av som inte innebär spridning avammunition i naturen. Trots det skjuts det ut tonvis av skrot bl.a. i Vätternutanför . Konsekvenserna av detta skrot med allatungmetaller som löses ut i norra största dricksvattentäkt äroöverblickbara.Dumpad ammunition är inte klassad såsom miljöfarlig,främst med hänsyn till omvandlingstiden i sötvattnet och till sitthuvudinnehåll av ofarliga metaller. Detta måste ändras! finns det, enligtrapporten om Försvarets miljöfarliga lämningar, 104 st dokumenteradedumpningsplatser; 26 st. till havs, en i , en i , 69 st. i andrainsjöar samt fem i gruvhål. I finns det ca kvicksilver från allamilitära dumpningar!I publikationen "Försvaret för miljön" utgiven av Försvarsmakten skriverman under rubriken att "patronhylsor ochannan metallskrot samlas upp", det gäller alltså uppenbarligen inte när manskjuter ned i vatten. Detta är naturligtvis oförsvarbart, speciellt om manbeaktar vad som står i lägesredovisningen över miljöarbetet(Försvarsmaktsplan 95, som lämnats med bakgrund av vad som angavs iprop. 1993/94:111 "Med sikte på en hållbar utveckling") där Försvarsmaktenskriver att hänsyn till miljön beaktas vid all planering och verksamhet. Dettaupprepas igen i Försvarsmaktsplan , där det står att "Miljöarbetet skallutvecklas så att miljöhänsyn tas vid planering, materielanskaffning ochproduktion på alla nivåer i Försvarsmakten".Både Försvarsmakten och regeringen nämner blyfri ammunition iFörsvarsmaktsplan 1997 respektive propositionen. Tyvärr konstaterar manbara att utvecklingsarbetet pågår. Enligt vår mening bör uttala tillregeringen att detta arbete med kraft bör prioriteras och att ett slutdatum föranvändning av blyad ammunition bör fastslås. Regeringen bör till riksdagenåterkomma med förslag på ett slutdatum och en avvecklingsplan för blyadammunition i det svenska försvaret.Övnings- och skjutfältDet är av yttersta vikt att de lämningar av övnings- ochskjutfält som ev. sker i och med försvarsbeslutet genomförspå ett för miljön godtagbart sätt. Det är också naturligtvisviktigt att beakta bl.a. miljöhänsynen när det gällerlokaliseringar av övnings- och skjutfält. Ett exempel ärFMV:s skjutplats inom naturreservatet udde meddess stora inverkan på ornitologiska värden. Detta är avyttersta vikt, också med tanke på folkförankringen.BullerSom tidigare redovisats anser FOA att åtgärder för miljönbör genomföras i prioritetsordning vilket innebär attFörsvarsmakten i första hand bör vidta åtgärder mot miljö-påverkan som varaktigt påverkar livsbetingelserna ellerinnebär livshotande miljöpåverkan. I andra hand åtgärdermot uttömning av ändliga resurser och i tredje hand avsesicke-livshotande miljöpåverkan som inte har långsiktigaeffekter.Åtgärder mot buller hamnar alltså i tredje hand. Regeringen skriver dock ipropositionen att även åtgärder mot bl.a. buller bör vidtas innan åtgärder medhögre prioritet är slutförda. Det är bra. Men regeringen ger inga förslag påhur man skall komma vidare med problemet. I Försvarsmaktsplan 1997 stårdet att "Miljöarbetet skall utvecklas så att miljöhänsyn tas vid planering,materielanskaffning och produktion på alla nivåer i Försvarsmakten". Ettexempel på åtgärder i motsatt riktning är dock t.ex. överklagande avbullerbegränsningar för flygflottiljer som Försvarsmakten har gjort.Försvarsmakten accepterar inte och Koncessionsnämndenför miljöskydds nivå på 90 decibel.Försvarsmakten anser att gränsen för högsta tillåtna bullernivå skall vara100 decibel. Detta har aktualiserats i samband med att sju flygflottiljer skallta emot JAS-plan. Enligt Försvarsmakten kommer en bullergräns på 90decibel att leda till en kostnad på (för isolering avhus). anser att det är oacceptabelt med en gräns på 100 decibel.En gräns på leder till inomhus. Gränsen för normalkommunikation går vid . Det är också den gräns som lagt fast. Miljömålen för buller är (A) ekvivalentnivåute, (A) inne och (A) maxnivå inne. På lång sikt skallmotsvarande värden vara (A) ute, (A) inne och maxnivån uteskall vara (A). Av de 115 000 personer som utsätts för buller över (A) från flygtrafik utgör militärt flygbuller källan för 50 000 personer(alltså ).Riksdagen bör nu till regeringen anföra att en decibelnivå på (A) äroacceptabel och att det inför nästa försvarsbeslut skall tas hänsyn till attbullergränsen skall vara (A), vilket då kommer att påverka placeringenav flygflottiljer och övningsfält.Internationellt samarbeteSverige deltar aktivt i (TheCommittee on the Challenges of , CCMS-samarbetet). Detta samarbete är öppet för NATO-staterna, deforna Warszawapaktstaterna och PFF-staterna. Sverigemedverkar f.n. i fyra studier och man arbetar gemensamtmed representanter för det amerikanskaförsvarsdepartementet med att utarbeta miljöriktlinjer för denmilitära sektorn. Det är dags att ta fasta på militärtmiljösamarbete som kan ske med grannationer, därför är detär enligt vår mening viktigt att bredda Försvarsmaktensinternationella miljöarbete till att gälla direkt samarbete medt.ex. , och har ettsamarbetsavtal för att komma tillrätta med militärmiljöförstöring i Arktis.Undantag förFörsvarsmakten?Försvarsmakten skriver i Försvarsmaktsplan att mankan acceptera att samma miljölagstiftning och gränsvärdenskall gälla Försvarsmakten som för övriga delar av samhället,om möjlighet till undantag medges när Försvarsmaktensprimärproduktion riskerar att påverkas negativt eller deekonomiska och taktiska konsekvenserna blir för stora. Dettager uttryck för ett kortsiktigt ekonomiskt tänkande som inteFörsvarsmakten är ensam om. Enligt vår mening måste ettmer långsiktigt ekonomiskt tänkande genomsyra samhället isin helhet. Vem vet vad kostnaderna för vad vi underlåter attgöra nu blir om ? En sak vet vi, det lär inte blibilligare att "vänta och se", åtminstone inte för kommandegenerationer.Försvarsmakten har vissa undantag från gällande lagar, det gäller t.ex. förhaloner (som används som brandsläckningsmedel). Försvarsmakten skriver iFFP 97 att det är av avgörande betydelse att regeringen i kommandemiljöbalk får möjlighet att i vissa fall medge undantag från miljölag-stiftningen för Försvarsmakten. Detta har regeringen tyvärr tagit fasta påeftersom förslaget till miljöbalk uttrycker just ett sådant undantag. Vi anseratt miljömålen och miljöarbetet skall delas av alla i samhället, utan undantagför Försvarsmakten. Det skulle omöjliggöra den önskvärda ambitionen attvara i täten när det gäller miljöfrågorna.UtbildningI propositionen konstaterar tyvärr regeringen bara att"Miljöutbildningen inom organisationen bör fortsätta".Under 1994 och 1995 har miljöhandläggare utsetts vid aktuella förbandoch genom riktad utbildning och andra insatser har Försvarsmakten ageratför att fördjupa miljömedvetandet inom organisationen. I Försvarsmakts-planen skriver man att man skall fortsätta satsningen att genom utbildning,information och andra insatser fördjupa miljömedvetandet i helaorganisationen. Man vill också särskilt uppmärksamma behovet avmiljöutbildning för elever vid officershögskolor, samt värnpliktiga undergrundutbildning. Det pågår framtagning av ett särskilt miljöutbildningspaketför alla värnpliktiga under grundutbildning med avsikt att genomföras inomramen för den ordinarie grundutbildningen av truppbefäl vid förbanden.Man har tagit fram en miljövideo, hållit miljökonferens och medverkat påmässor. Detta är bra och bör utvecklas ytterligare. Speciellt utbildning om deövergripande säkerhetspolitiska frågorna i ett vidgat hotbildsperspektivmåste integreras i framför allt officersutbildningen men information om denvidgade hotbilden bör också ingå i miljöutbildningspaket till värnpliktiga.Praktiskt miljöarbete påförbandenI motioner till Värnpliktskongressen 1996 har någravärnpliktiga uppmärksammat det dagliga miljöarbetet påförbanden, eller av motionerna att döma, snarare bristen pådet.Motionärerna tar upp att det slängs "otroligt mycket överbliven mat ute ifält och på regementet", "Det används en massa, för miljön dåliga,rengöringsmedel" och att det lämnas skräp kvar i skogen efter övningar,speciellt engångsförpackningar. "Tidningsinsamling vet många regementeninte vad det är för något", skriver också en motionär. Samma motionärföreslår att det skall finnas ett miljöombud på varje kompani, som då skullevara ansvarig för att uppmärksamma miljöarbetet. Detta yrkande biföll Värn-pliktsrådet.En annan motionär framhåller de miljöanpassningsåtgärder som hargenomförts på , 1:a mekaniserade skyttekompaniet och somhan anser skall genomföras på alla kompanier. Han framför att det upprättasen sopsorteringsstation på varje kompani, pengar som tjänas in på pant börtillfalla de värnpliktiga genom t.ex. en gemensam kassa. Sopsortering börgivetvis genomföras på samtliga avdelningar och byggnader inom ettregemente eller motsvarande. Samordning av detta bör ske inom en sop-sorteringsstation på varje regemente, en slags miljöcentral. Genom dettapraktiska sopsorterande sprids kunskaper till befäl och värnpliktiga. Men detär också viktigt att lära ut förebyggande miljökunskaper - målet är ju attminska på mängden sopor genom minskad konsumtion, inte bara attåtervinna (se vidare motion 1996/97:Fö10 "Totalförsvarsplikten").I detta sammanhanget vill vi också framhålla betydelsen av samarbete ochtydligare kanaler för att överföra militär miljökunskap till nationella ochlokala miljömyndigheter, för att öka möjligheterna till åtgärder.Inför nästa FBI rapporten skriver fmsatt "Miljöfrågorna har inte i nämnvärd omfattningpåverkat avvägningar som rör Försvarsmaktens storlek ochstruktur". Man skriver också att "Miljöhänsyn kan och börvara en faktor som vägs in vid dimensionering ochinriktning". De miljömässiga effekterna av beslut rörandet.ex. lokaliseringar av flottiljer, garnisoner, övnings- ochskjutfält måste vägas in ordentligt i beslutsunderlaget införnästa försvarsbeslut. har i betänkande1994/95:FöU4 visat den viljeinriktningen och detta börriksdagen nu slå fast. bör också slå fast attFörsvarsmakten skall göra miljökonsekvensbeskrivningar avde förslag man kommer att presentera inför nästaförsvarsbeslut. Detta är viktigt i och med att de miljömässigakraven på Försvarsmakten kommer att skärpas i takt medutvecklingen i det civila samhället. Miljöhänsynen är ocksåviktiga ur ekonomisk, långsiktig, hänsyn. I samband medförberedelsearbetet inför nästa försvarsbeslut skall enligt vårmening också konkreta avvägningar, som FOA föreslår,gentemot andra sektorer i samhället ske. Detta för att pengarsom satsas på militären med all säkerhet investeras bättre föratt möta bl.a. miljöhot i andra sektorer.I miljöstrategin skriver fms att ett försvar ofrånkomligt använder resurser"...i olika former och dessa resurser skulle kunna användas i mer produktivasektorer".I står det att "omfördelning av de resurser som för närvarandeanslås för militära ändamål" som en källa för genomförandet av de olikaåtgärderna i handlingsprogrammen.Målet måste vara att öka vår säkerhet, och ett militärt försvar som inte äruppbyggt för att möta den reella hotbild vi står inför . I Rio-deklarationens princip 25 kan vi läsa att "Fred, utveckling och miljöskydd ärberoende av varandra och odelbara".VindkraftKärnkraften skall vara avvecklad enligt enfolkomröstning. Vindkraften är en del av avvecklingen.Vindkraften är viktig för att minska sårbarheten i vårtsamhälle. Försvarsberedningen anser att kärnkraften är ettsårbarhetshot genom risken för terroristdåd och förekomstenav och bristande kontroll över avfall från kärnkrafts-verksamhet. Följdaktligen är det i Försvarsmaktens intresseatt stödja övergången till säkrare energisystem och ettrobustare samhälle. Alldeles oavsett kärnkraften så ska intemilitären utan saklig grund få hindra etableringen avvindkraft. Militären hindrar dessutom småskaligföretagsamhet som ovanpå sårbarhets- och miljöaspekter kange sysselsättning.Försvarsmakten har dock avstyrkt bygglov av vindkraftverk med hänsyntill försvarsintresset i mellan av fallen. Anledningen är attvindkraftverk i vissa fall sägs störa radio- och radarsignaler från försvaretsanläggningar. Om detta är fallet tvista de lärde. Enligt Försvarsmakten lär detstörsta problemet vara signalspaning inom mikrovågsområdet med enskyddszon i vissa riktningar. Om skuggningseffekten avvindkraftverkens vore sådan som militären beskriver den, () dock knappast kunna bedriva någonsignalspaning alls på mikrovågsområdet. Konstruktionen av FRA:sanläggningar är nämligen regelmässigt sådan att de skuggningseffekter somanses vara problemet skulle uppstå där. (Av säkerhetsskäl går vi dock intenärmare in på det här. )Försvarsdepartementet inrättade en samarbetsgrupp rörandefrågor om försvaret och vindkraftsintresset. I propositionen konstaterarregeringen bara att "denna arbetsgrupp har redan på ett påtagligt sättförbättrat förståelsen för de berörda intressenas synpunkter". Detta räckernaturligtvis inte!Det borde enligt vår mening genomföras en ordentlig undersökning om hurvindkraften ev. stör signalspaningen.De nuvarande skyddszonerna som Försvarsmakten tillämpar är praktisktsett helt ogrundade. är fyllt av , ladugårdstak, förbiseglandefartyg m.m. som ger ungefär samma teoretiska problem för signalspaningensom vindkraftverk. I praktiken finns dock dessa problem knappast alls. Därär aktiva sändningar som mobiltelefoner, mikrovågsugnar, TV-sändare ochegna radarstationer ett större problem! Skyddszonerna bör omedelbartändras. För signalspaning på mikrovågsbanden bör gränsen sättas till 5 kmför landbaserade kraftverk och för havsbaserade. För övrigasignalspanings- och radaranläggningar skall gränserna minskas till entredjedel. skall också Försvarsmakten redovisa en undersökningpå vid vilka avstånd olika sorters vindkraftverk har en avgörande negativinverkan på olika militära anläggningar. Som avgörande kan det varalämpligt att fastställa det till mindre chans att upptäcka och korrektanalysera en signal eller ett mål.Vad gäller vindkraften så kan man, för att minska deras redan minimalapåverkan på radiosignaler, överväga om nya kraftverksmaster bör vara avfackverkstyp. Det lär varken kosta mera eller vara ett tekniskt problem förvindkraften.På många områden använder man sig av teknik för att lära sig mer om den,detta borde Försvarsmakten ta fasta på och genomföra en vindkraftssatsningför att lära sig mer om den. I "Miljöstrategi för Försvarsmakten" står det attläsa att "För Försvarsmakten är det både ur miljö- och säkerhetssynpunktviktigt att satsa på förnybara energikällor. Om energin kan produceras lokaltinnebär det att Försvarsmakten blir mindre sårbar och att den negativamiljöpåverkan kan minska. Vilken typ av förnybar energi som man satsar påbör bestämmas utifrån lokala förutsättningar. I likhet med det civilasamhället bör också ambitionen vara att minska energianvändningen. "För vår sårbarhets skull måste vi ställa oss frågan vad som hotar oss mest?Är det kärnkraften eller att vår signalspaning eventuellt störs?Forskning och utveckling avvapen m.m.I Försvarsmaktsplan 1997 står det att "Miljöarbetet skallutvecklas så att miljöhänsyn tas vid planering,materielanskaffning och produktion på alla nivåer iFörsvarsmakten".Försvarsmakten anför vidare att man vid anskaffning av materiel och andraförnödenheter bör tillämpa kretslopps- och försiktighetsprincipen samt bästamöjliga teknik så att skadeverkningarna på miljön undviks i största möjligautsträckning. Man vill också utveckla miljösäkerhetsforskningen inomområden som är försvarsspecifika bland annat vad gäller metoder föravveckling av utgången materiel samt utveckling och miljöanpassning av nyförsvarsmateriel. Enligt LKP skall miljöskadliga produkter bytas motmiljöbättre där sådana finns. Detta borde tydligare vara vägledande förmilitären.Inom definitionen "ett ekologiskt hållbart försvar" bör också ingå attsärskilt miljöskadliga vapen bör undvikas på samma sätt som t.ex. de anti-personella minorna med hänvisning till "särskilt inhumana vapen". I Rio-deklarationens princip 24 sägs det att "Stater måste... respektera folkrättensregler till skydd för miljön vid väpnad konflikt". Detta underlättas genom i fred undviker att planera för och anskaffa vapen till krigföring som ärspeciellt förödande för miljön. Vår grundläggande uppfattning är naturligtvisatt en omprioritering bör ske från satsningar på militär materiel tillinvesteringar för ökad säkerhet inom andra samhällsområden. Men i andrahand anser vi att särskilt miljöfarliga vapen skall undvikas och att man skallta fasta på miljön vid val av teknik.Arbetet med att identifiera dessa särskilt miljöfarliga vapen bör prioriteras,liksom arbetet med miljöstrategier och övervägandefrågor mellan militäraoch civila insatser. För detta bör FOA/fms tilldelas större resurser än denekonomiska ram som ÖB föreslår i Försvarsmaktsplanen. Detta återkommervi till i en motion 1996/97:Ub10 med anledning av regeringens proposition1996/97:5 Forskning och samhälle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målet för det militära försvarets utveckling bör vara ettekologiskt hållbart försvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljningen av miljöarbetet inom Försvarsmakten,3.