mot · GK02N257 · 1996-10-07 00:00:00 — Frihandel för tillväxt och konkurrens Utrikeshandeln har utvecklats till en allt starkare drivkraft förekonomisk tillväxt i olika delar av världen. Den allt snabbareglobaliseringen av världsekonomin kan avläsas ivärldshandelns ökade omfattning. I olika delar av världen, exempelvis i ochLatinamerika, öppnas marknaderna och stärks frihandeln.Det finns få ting som så framgångsrikt verkar somvälståndsskapande kraft i vår värld som det friahandelsutbytet mellan länder. Erfarenheterna visar att tillväxtoch konkurrenskraft ökar mest i länder som ökat sittmarknadstillträde och öppnat sin handel.Det är genom handeln utveckling från fattigt jordbrukssamhälletill industrination kunnat ske. För svenska företag har möjligheten till handelvarit en överlevnadsfråga. För vårt lands ekonomiska och sociala utvecklinghar det varit ett grundvillkor att de varor som företagen producerat kunnatexporteras utan försvårande handelshinder.För såväl som för övriga länder i vår omvärld har handelspolitikenavgörande betydelse för ekonomi och välfärd, liksom för demokratisk ochsocial utveckling. Frihandel är en av de viktigaste förutsättningarna förnäringslivets tillväxt och konkurrenskraft och därmed också en förutsättningför välstånd. Att värna frihandelns principer och motverka protektionismmåste vara en prioriterad uppgift för svenska politiker.Sverige har en lång tradition som frihandelns förespråkare i internationellasammanhang. Fr.o.m. deltar i EU:s gemensammahandelspolitik. Genom medlemskapet i den europeiska unionen kan Sverigepåverka handelspolitiken inom en av de största handelspolitiska enheterna ivärlden. bör, inom ramen för EU:s gemensamma handelspolitik,fullfölja sin mångåriga tradition och aktivt driva och främja frihandelnsidéer. Det ligger i intresse att de handelspolitiska relationernamellan världens länder blir så frihandelsinriktade som möjligt utifrånGATT:s och WTO:s principer och bestämmelser.Resultatet av de senaste GATT-förhandlingarna, den s.k. Uruguayrundan,och upprättandet av och de därtill knutnahandelsavtalen innebär att det multilaterala regelverket utvidgas till ett antalnya områden, tjänster, immateralrätt m.m. Betydande tullsänkningargenomförs och insyn, tvistlösning och övervakning förbättras. Gattreglernaskärps också för jordbruksvaror och tekovaror. Resultaten innebär enstimulans för världsekonomin genom ökat marknadstillträde och förbättradkonkurrens.Det som uppnåtts i Uruguayrundan beräknas ge stora välfärdsvinster.WTO uppskattar att världshandeln , tack vare , kommer att öka med en fjärdedel mer än den skulle ha gjortom inte avtalet hade funnits. Avtalet innebär att svenska företag får ökademarknadsmöjligheter och förbättrade konkurrensförhållanden, och det hardärmed stor betydelse för tillväxt och sysselsättning i . Det vilar nuett stort ansvar på alla parter, och inte minst på EU, att medverka till attavtalet inte i något avseende förfuskas eller förhalas utan att det genomförs ipraktiken.I förberedelsearbetet inför i bör Sverigeinom EU vara pådrivande så att de överenskommelser som uppnåttsrealiseras. EU måste först och främst slå fast betydelsen av att WTO:smedlemsländer genomför de åtgärder man åtagit sig. EU bör vidare arbetaför att få till stånd fortsatt handelsliberalisering inom WTO. börutnyttja alla möjligheter att påverka EU:s handelspolitik så att EU vid intar en aktiv roll i arbetet för att befästa och stärka förtroendet fördetmultilaterala handelssystemet och för WTO.Det är ett starkt svenskt intresse att förhandlingarna inom vissa sektorer påtjänsteområdet slutförs i enlighet med de nya tidsgränser som uppställts.Särskilt viktigt är det att driver på så att förhandlingarna omtelekommunikationstjänster ges hög prioritet vid . Strävanskall vara att ett avtal () om liberalisering av IT-området kommer tillstånd så snart som möjligt.Sverige väckte redan under Uruguayrundan förslaget om att påindustrivarusidan införa generell tullfrihet länderna emellan. Detta börfortfarande vara målet för svensk handelspolitik i detta avseende. Även omman kan förutse motstånd att redan nu inleda en ny världsomfattandetullförhandlingsomgång, bör föra fram sina önskemål om totaltullfrihet på industrivaruområdet.Sverige bör också arbeta för en tidigareläggning av redan överenskomnaåtaganden och speciellt inrikta sig på att korta de långa infasningsperiodernaför järn och stål, teko och kemiprodukter. En snabbare tullavveckling pådessa områden är viktig för den svenska industrin.En annan för svensk industri väsentligt fråga, som bör driva iWTO-sammanhang, är att få till stånd åtaganden som också omfattarhalvledare och integrerade kretsar.I Uruguayrundan överenskoms bl.a. en utfasning av alla kvantitativabegränsningar på tekoområdet samt åtaganden om nyförhandling för fortsatt liberalisering av jordbrukshandeln år 2000.När det gäller avvecklingen av tekorestriktionerna enligt teko-avtalet iWTO bör arbeta för att dessa påskyndas. Inte minst viktigt är det attSverige kan övertyga EU om att EU skall genomföra frihandel för teko.Även på jordbruksområdet bör ta initiativ till snabbare och merradikal tullavveckling än vad som överenskommits i Uruguayrundan.Investeringsfrågor är nära kopplade till övriga handelsfrågor. Ettinvesteringsavtal () inom beräknas träda i kraft , mendetta räcker inte. Investeringsfrågorna kommer att aktualiseras vid WTO:sministermöte. Det ligger i svensk industris intresse att stödjer EU:soch andras försök att få till stånd ett multilateralt investeringsavtal inomWTO:s ram.Den sociala och ekonomiska utvecklingen har gått mycket snabbt i fleraländer, särskilt i . Länder som , , och Sydkorealigger mycket långt framme och , , ochIndonesien blir alltmer avancerade. , som har en stor potential, har enstark tillväxt i vissa regioner.Snabbväxande ekonomier i olika delar av världen, tillsammans med detregionala samarbetet inom handelspolitiken i och med bildandet av ASEANoch har gjort att den eniga front som tidigareutgjorde gentemot industriländerna i norr är inaktuell. Många länder somfortfarande har u-landsstatus har nått en utvecklingsnivå som kommit alltmer i paritet med i-länderna. En del har i ärlighetens namn gått om oss. Ettväxande antal av dessa tar allt mer på sig i-landsmässiga för-pliktelser.De minst utvecklade länderna är inte i stånd att utnyttja alla defördelar en friare världshandel kan ge. En av de viktigaste insatserna för attstödja de fattigaste länderna i deras strävan efter frihet, demokrati ochvälstånd är att hjälpa dem att införlivas i det marknadsekonomiska systemet.Direkt avgörande för dem är att de kan få avsättning för sina produkter ochatt de fritt får handla med de varor som de är bäst på att producera.Lika viktigt som det var för ekonomiska utveckling, när vi befannoss i industrialismens vagga, att våra varor kunde exporteras , är det för att handeln med deras varor inte av diffusa anledningar utsättsför handelshinder. De tendenser till förtäckt protektionism som framskymtarnär begreppet socialklausul förs fram måste med kraft motverka.De förhållanden som vissa länder kan kritiseras för av rika välmåendeindustriländer riskerar att ytterligare förvärras om fattiga länder utsätts förhandelshinder inom WTO:s ram. bör starkt ta avstånd ifrån varjeförslag om att inom WTO sätta upp sådana nya regler för handel somentydigt skulle komma att drabba u-länderna.När det gäller miljöfrågorna bör de multilaterala miljökonventionerna inteskapa några förhandlingsmässiga svårigheter. Globala miljöproblem bör fåglobala lösningar. Grundläggande princip bör vara att områden där man intekan komma överens globalt inte får bli föremål för handelshindrandeåtgärder. bör därför avvisa alla försök att med dessa frågor somutgångspunkt göra ingrepp i det internationella handelssystemets regler.Information och harmonieringar är viktigare och betydligt mer verkningsfullaän handelshinder, också på miljöområdet.Sverige bör inför och därefter i alla sammanhang bekämpaalla försök att införa protektionistiska handelsregler som skulle komma atthindra i deras utveckling mot en bättre ekonomisk situation ochett förbättrat välstånd.Den inre marknadenDen inre marknaden är själva kärnan i det europeiskasamarbetet. En av grundtankarna är att få till stånd en ökadkonkurrens och därmed en snabbare ekonomisk utveckling iEuropa. Den inre marknaden skall medföra den dynamik somskall stimulera tillväxten i 60 procent av svensk export och av importsker inom EU och räknas som internhandel. Svenskt näringsliv är direktberoende av att den inre marknaden fungerar väl. Det är för svenska företagangeläget att bristande nationellt genomförande och tillämpning av den inremarknadens regler om fri rörlighet snabbt kan åtgärdas genom ingripande avkommissionen. Risk finns annars att konkurrenssnedvridning mellan företagi de olika medlemsstaterna uppstår. Brott mot fördragen måste kunnaåtgärdas inom som är meningsfull för företag och andra som drabbas.Kommissionen måste få ökade möjligheter att agera mot medlemsländersom brister i genomförandet av inre marknadsdirektiv. Dagensåtgärdsprocess - motiverat yttrande och därefter anmälan till EU-domstolen- är otillräcklig och tar alltför . bör föreslå att kommissionenges sanktionsmöjligheter mot medlemsländer som brister i genomförandet avöverenskomna direktiv.En viktig uppgift för är vidare att verka för en utformning ochtillämpning av EU:s olika handelspolitiska instrument som bygger påfrihandelns principer. Ett övergripande mål skall vara att EU avvecklarsamtliga kvarvarande importrestriktioner. bör gå i bräschen för entotal avveckling av EU:s tullskydd för industrivaror. I detta sammanhang börSverige ta initiativ till en kartläggning av de kostnader och konsekvensersom EU:s tullskydd på industrivaruområdet innebär.Tekorestriktionerna mot de baltiska länderna och Central- och Östeuropakommer att avvecklas 1998 och mot övriga MFA-länder 2005, enligtöverenskommelse i Uruguayrundan. Inget hindrar EU att gå fortare fram.Sverige bör försöka skynda på avvecklingen och agera vakthund mot varjetendens till förhalning.Sverige bör också aktivt arbeta för en minskning av EU:s användning avantidumpningsåtgärder. Det är ett viktigt svenskt intresse att förhindra attEU, och därmed även , i vår omvärd framstår som tillskyndare avantidumpningsåtgärder för att lösa ekonomiska eller, vilket det oftast handlarom, strukturbetonade problem i skilda medlemsstater. För att tillvaratasvenska företags intressen är det en viktig uppgift att påverka och försökaförändra EU:s tillämpning av sin egen antidumpningslagstiftning ifrihandelsvänlig riktning.EU:s antidumpningstullar misskrediterar EU hos allmänheten. Dump-ningstullarna slår mot konsumenterna i form av dyrare varor. Det liggerdärför i vårt lands och i hela EU:s intresse att EU inför en frihandelsvänligpraxis, till gagn för svenska konsumenter, svenskt näringsliv och för EU:smedborgare.Den inre marknaden måste erövras . Medlemsländernas tendensertill att flitigt föreslå nya regler, exempelvis inom miljöområdet, riskerar atterodera den inre marknadens funktion. lade EU fram 116nya förslag. anmälde medlemsländerna 1136 förslag tillEU. Det finns en uppenbar fara att nationella regelsystem och nya förslagkommer att skapa hinder för en positiv och dynamisk utveckling av den inremarknaden.Sverige bör i alla sammanhang ha inre marknadsperspektivet till grund försitt agerande. Inom måste en stark inre marknadsenhetfinnas, som skall bevaka att svenska förslag inte strider mot grundtankarnabakom den inre marknaden och dess funktion.Genom frihandel och fullbordandet av den inre marknaden ökar svenskaföretags möjligheter att konkurrera på världsmarknaden. Därmed är dessafrågor avgörande för vårt lands ekonomi, välfärd och sysselsättning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihandelns betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka det multilaterala frihandelssystemet ochWTO,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att motverka protektionism,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den inre marknaden,5. att beslutar att i EU verkar för att ge kommissionensanktionsmöjligheter i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att i EU verkar för en kartläggning avEU:s tullskydd i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av EU:s tullskydd för industrivaror,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av EU:s antidumpningslagstiftning i frihandelsvänligriktning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett inre marknadsperspektiv som grund för förslag ochbeslut.