mot · GK02Fi419 · 1996-10-07 00:00:00 — Liberal skattepolitik för jobb och tillväxt InledningSkattepolitiken måste läggas om så att den främjarekonomisk utveckling, företagsamhet och en god miljö.Innebörden av detta är att skatterna utformas med denenskilda människan och företagaren för ögonen - och attpolitiken präglas av förståelse för de motiv som drivermänniskor och företag att utvecklas. De välståndsbildandekrafterna måste vårdas, inte motarbetas. I motionen föreslårvi skattesänkningar motsvarande ca 31 miljarder kronor.Dessa är koncentrerade på att undanröja hinder förföretagsamheten med socialdemokratisk politik har inneburit att skatteinkomsternahar ökat med . Regeringsskiftet 1994 blev en ny start förskattehöjningar i Sverige:Höjd marginalskatt, höjd kapitalinkomstskatt, höjda skatter på pensions-sparandet, höjd skatt för fåmansbolag, ny skatt på sparande i utländskakapitalförsäkringar, höjd skatt på industriella fastigheter, strängare moms-regler för företagen, höjd energiskatt och höjda arbetsgivaravgifter... listankan tyvärr göras längre.Vi ser med oro på denna utveckling av flera skäl.För det första: genom att driva så mycket av budgetsaneringen med höjdaskatter på arbete, sparande och företagande slår regeringen undan benen fördem som får fram de nya jobben. När den borgerliga regeringen lämnadeöver till Socialdemokraterna 1994 hade läget på arbetsmarknaden ljusnat.Fler nya jobb tillkom. ökar arbetslösheten igen från redan höga nivåer,och antalet nya jobb minskar.För det andra: Skattehöjarpolitiken innebär att budgetsaneringen vilar påbräcklig grund. Skattetrycket har ökat sedan det socialdemokratiska makt-övertagandet, och det ligger fortsatt högt i alla tabeller. Vår bedömning, somvi framfört tidigare, är att det är totala skatteuttaget måstesättasså att det understiger nivån av BNP. Ju högre skattetryck, destokänsligare blir statsbudgeten för konjunkturvariationer.Vid en kommande konjunkturnedgång finns alltså risken att stats-finanserna återigen snabbt försämras. Vårt budgetalternativ, som redovisas imotionen om den ekonomiska politiken innebär att skatter sänks och attbudgesaneringen i högre grad inriktas på minskade offentliga utgifter.Regeringens agerande visar dessutom hur grunda insikterna om skatte-reformens bärande principer är inom stora delar av socialdemokratin.Huvudsyftet med skattereform var att skapa sunda och stabilaspelregler för . Med återkommande regeländringar,temporära lösningar och halvhjärtade "återställare av återställarna" ökarosäkerheten och människor vet inte vad som gäller från ena dagen till denandra. Instabiliteten - och inte minst frånvaron av en långsiktig strategi -hämmar investeringar och företagande.Skattereformen är och förblir till sina centrala delar grundbulten för endynamisk samhällsekonomi, där det lönar sig för de enskilda människorna attarbeta och spara, satsa på studier och företagsamhet. Eftersom det i högutsträckning var liberalernas principer för en skattepolitik somomsattes i reformen känner vi också ansvar för att hejda marschen tillbakatill det gamla, "ruttna och perversa" systemet.Hälften kvar Ett syfte med skattereformen var att komma ifrån deorimligt höga marginalskatterna. Skatten på den sistintjänade kronan kunde uppgå till . Detgamla kravet från liberalerna, "Hälften kvar" -det vill säga högst i marginalskatt - har tyvärr återblivit aktuellt. Vi motsätter oss den genomförda höjningen avmarginalskatten till , samt de föreslagnaförändringarna i beräkningen av skiktgränsen. I annat falltvingas allt fler människor upp i den högsta skatteklassen.I samband med skatteöverenskommelsen försökte en del ledandesocialdemokrater övertyga sina väljare om att höga marginalskatter intefrämjar "rättvisan" på det sätt man tidigare givit intryck av. Istället försökteman förklara sambandet mellan lägre marginalskatter, stärkta motiv tillutbildning och en växande samhällsekonomi, liksom sambandet mellan lägremarginalskatter och en icke-inflationsdrivande lönebildning - för att nämnanågra exempel. Dessa ekonomiska samband gäller än.Regeringen har lovat att den höjda marginalskatten skall tas bort 1998,men planeras enligt några uttalanden någon annan teknik för attuppnå samma effekt. T.ex. har det talats om att ta ut socialförsäkringsavgifteräven för sådana inkomstdelar som inte berättigar till förmåner. Det skullevara liktydigt med högre marginalskatt, och ha lika skadliga effekter. Vimotsätter oss detta.Starkare koppling mellanlönekrav och arbetslöshetMakten över lönebildningen behöver följas av ett visstfinansiellt ansvar. Staten svarar för av a-kassornas marginalutgifter för arbetslösheten. Om sambandetmellan för höga löneökningar och arbetslöshet blirekonomiskt kännbart för de fackliga organisationerna, bordedet kunna verka återhållande på lönekraven - och därmedockså något dämpande på arbetslösheten.Vi föreslår därför att statens bidrag till a-kassorna sänks till avkassornas utbetalningar och att egenavgifterna i arbetslöshetsförsäkringensamtidigt höjs i motsvarande mån. För staten innebär detta en besparing pådrygt 9 miljarder kronor.Löntagarkollektivet bör emellertid kompenseras för höjningen medmotsvarande belopp. Det kan till exempel ske genom en höjning avgrundavdraget, vilket i så fall innebär att grundavdraget skulle höjas meddrygt . Det motsvarar en skattesänkning på ca perperson.Effekterna på lönebildningen är naturligtvis svåra att förutsäga med någonstörre precision. Men vetskapen om att löneavtal som leder till ökadarbetslöshet "straffar sig" i form av höjda egenavgifter borde kunna hållatillbaka lönekraven något.En bättreföretagsbeskattningUnder har regeringen systematiskt försvårat livet förde människor som ska ge oss de nya jobben och hjälpa oss urmassarbetslösheten. För att vrida utvecklingen rätt krävs ettbatteri av åtgärder och inte minst en skattepolitik sominriktas på att ta tillvara människors idéer och initiativkraft.Fler jobb i tjänstesektornDen stora potentialen för en sysselsättningsuppgång tordefinnas i tjänstesektorn. Men det kräver att flera av de hindersom står i vägen för nya riktiga jobb undanröjs.Våra skatteförslag är koncenterade på att underlätta expansion för blandannat privata tjänster riktade till hushållen och i den svenska turistnäringen.Ide särskilda motionerna om "Nya jobb i tjänstesektorn" och "Service-checkar" beskrivs närmare vår politik för lägre skatter, mindre krångel ochfler arbetstillfällen.Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna utöver regeringens förslag sänks med5,5 miljarder och med ytterligare 7 miljarder , respektive 9miljarder . Sammantaget alltså med nära 15 miljarder. En mindre delbör ske i form av helt avskaffade arbetsgivaravgifter för hushållssektorn - iförsta hand under en fyraårig försöksperiod - där konkurrensen med "gör-det-själv", eller "gör-det-svart", är som störst. Åtgärden kompenserar någotför de dubbla skattekilar som uppstår när hushållen, för redan beskattadepengar, ska betala moms och sociala avgifter för enklare tjänster somstädning och fönsterputsning. I motionen "Nya jobb i tjänstesektorn" föreslårvi att regeringens direktiv till utredningen ändras, så att vårt alternativ blir utrett.Dessutom menar vi att turistnäringen i borde ha betydandemöjligheter att växa. Turismen kan anses skattemässigt missgynnad om denbetraktas som export. Andra företag kan lyfta av momsen. Men turist-företagen måste vältra över momsen på kunderna. I direktiven till utred-ningen om tjänstesektorn bör ingå att man särskilt ser över villkoren förturistsektorn och möjligheterna att sänka turistmomsen till 6 procent.Underlätta för fåmansbolagenMånga av företagen inom tjänstesektorn - och många av demsom vi vill ska tillkomma - är typiska småföretag. Idecennier har egna företagare i s.k. fåmansbolagdiskriminerats jämfört med de börsnoterade företagen.Fåmansbolagen har knappast betraktats som några "hjältar",snarare som presumtiva "skattesmitare och fifflare".Vi anser att skattereglerna bör ändras och sänkas i syfte att förenkla förfåmansföretagarna. Regelverket upplevs av många som snårigt och oöver-skådligt. Som mest angelägen framstår en grundlig översyn av de s.k. 3:12-reglerna, vilka bland annat innebär att fåmansbolagen träffas av strängareskatteregler än börsbolagen när det gäller reavinstbeskattning och skatt påutdelning. Skillnaderna motiveras av de olika skattesatserna för kapitalin-komster och förvärvsinkomster. Tanken är att hindra fåmansföretagen frånatt ta ut kapitalinkomst som lön, dvs. låta den egna förvärvsinkomsten träffasav den lägre kapitalinkomstbeskattningen. I praktiken får dock lagstiftningenofta motsatt effekt: för framgångsrika företagare medför reglerna att kapital-inkomster beskattas som inkomst av tjänst. En omedelbar förändring kanvara att höja gränsen för vad som betraktas som kapitalinkomst.Dessa och andra oförmånliga regler gäller dessutom efter att ettfåmansbolag blivit börsnoterat. Om någon köper majoriteten i ett börsbolagdrabbas han däremot inte av det oförmånligare regelverket. Det är alltså merlönsamt att köpa, än att bygga upp ett företag.Det är dags att göra en principell översyn av regelverket. Målet ska vara attförenkla lagstiftningen och sänka den faktiska skattebelastningen på dessaföretag. Regeringen bör skyndsamt inkomma med förslag till ändrade reglersom verkar i denna riktning.I vårt budgetalternativ avsätts för att minska skatte-belastningen för fåmansföretagen.Nej till förtida momsinbetalningFolkpartiet liberalerna motsatte sig den förtidamomsinbetalningen som trädde i kraft . De nyareglerna för betalning av mervärdesskatt innebär attföretagaren inte hinner få betalt från sina kunder innan denmervärdesskatt som han debiterat för statens räkning skallredovisas och betalas in. De nya reglerna har lett till storalikviditetsproblem för många företag, högre kostnader ochökad administration. I vissa fall rent av till konkurs! Ipraktiken har många tvingas ta lån för att klara sinaskatteinbetalningar. Det är ett anständighetskrav - och bordevara en grundläggande princip - att reglerna för inbetalningav mervärdesskatten utformas på ett sådant sätt att företageninte behöver redovisa och betala in skatten innan betalningerhållits. Regeringen bör möjligt förelägga riksdagenett nytt förslag som innebär att företagen får en längretidsfrist med momsinbetalningarna. Vi har i vårtbudgetalternativ kostnadsberäknat detta till 400 miljonerkronor.Uppmuntra andel-i-vinst för deanställdaFolkpartiet liberalerna ser positivt på de system med andel-i-vinst för de anställda som allt fler företag tillämpar. Vimenar att det ökar de anställdas arbetsglädje och motivation.Dessutom kan det bidra till att öka förståelsen förnäringslivets villkor i . Vi motsätter oss därförregeringens förslag att utdelningen av vinstandelar beläggsmed sociala avgifter.Nej till skatt på arbetande kapitalDen införda skatten på industriella fastigheter bör slopas.Uppskov med bolagsskatten förnystartade företagNya snabbväxande företag avstår ofta från utdelningar ochstyrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabb tillväxt.Likväl bromsas denna ibland av stora skattebetalningar. Vimenar därför att man i sådana fall bör kunna ge uppskov medbolagsskatten så länge inga utdelningar sker. Det skulleunderlätta situationen för denna typ av företag som vi måstefå många av under kommande år.Slopa dubbla skatten på investeringarDubbelbeskattningen av riskvilligt kapital är i praktiken enstraffskatt på nya jobb. Regeringens återställare hösten 1994var mycket olycklig och skadlig. Detta erkänns nu indirektgenom den nu aktuella åter-återställaren i form av en partiellsänkning av dubbelbeskattningen. Förslaget är emellertidolyckligt av flera skäl. Konstruktionen med olika skattereglerför olika företag - beroende på vilken börslista aktiernanoteras på - skapar tröskeleffekter. Från etttillväxtperspektiv är det t.ex. av stor vikt att vinstmedel frånde rika, väletablerade företagen kan kanaliseras till nyainnovationsföretag. Fördelningen och användningen avkapital blir mer effektiv om vinster i högre grad delas ut ochalla företag kan tävla på så lika villkor som möjligt i frågaom kapitalförsörjning. Det motverkar inlåsning.Dubbelbeskattningen måste därför avskaffas helt.Dessutom har regeringen finansierat sitt förslag med höjd bolagsskatt iform av försämrade avsättningsmöjligheter till den s.k. periodiceringsfonden.Det riskerar att försämra soliditeten och därmed motståndskraften motkonjunktursvängningar. Intresset för investeringar avtar. Vi motsätter ossdärför förslaget.Lägre skatt på privat sparandeFolkpartiet liberalerna har en positiv syn på det privatasparandet, såväl det privata risksparandet i aktier - som är enförutsättning för en fungerande privat riskkapitalmarknad -som det enskilda, långsiktiga trygghetssparandet. Ett stortprivat sparande är positivt för den enskilde individen och församhällsekonomin. Vi motsätter oss därför regeringensförslag om en höjd förmögenhetsvärdering för aktiesparandeteftersom det ytterligare försvagar motiven till privatrisksparande.Vi kan inte heller acceptera att villkoren för de enskildas trygghetssparan-de försämras och menar att avdragsrätten för det privata pensionssparandetmåste återställas till motsvarande ett basbelopp per år.Grön skatteväxlingGenom att växla skatt på arbete mot skatt på miljöförstöringförenas miljömålen med målen för den ekonomiskapolitiken. För att uppfylla kriterierna för begreppetskatteväxling är det viktigt att det sker motsvarandesänkningar av skatten på andra områden. Annars är det integrön skatteväxling, utan snarare en missriktad svartväxlingtill dålig kurs. De höjningar av energiskatterna somriksdagen just beslutat är just av sådant slag.För närvarande arbetar en parlamentarisk skatteväxlingsutredning somskall lämna slutbetänkande . Vi konstaterar med beklagandeatt utredningens arbete onödigt och allvarligt försvårats genom att regeringenföreslagit och beslutat om stora energiskattehöjningar utan attavvakta utredningens förslag.De förslag till ny utformning av ca i höjda energiskattersom nu presenteras kan vi acceptera bara om arbetsgivaravgifterna sänks imotsvarande mån. I annat fall måste förslaget avslås.Folkpartiet liberalerna är positiva till en grön skatteväxling. Ett viktigtinslag i den stora skattereformen 1990/91, som stod bakom, varjust höjd skatt på energi och miljö samt sänkt skatt på arbetsinkomster. Vianser det vara viktigt att driver en offensiv miljöpolitik ochdärigenom verkar pådrivande i det internationella miljöarbetet. ärdet angeläget att beakta industrins internationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna inte driver företag att förlägga verksamheten i andra länder.Det skulle minska antalet arbetstillfällen i och i värsta fall till ochmed försämra miljön, om nämligen miljökraven i dessa andra länder varavsevärt mildare än i . Det är också viktigt att notera att effektivamiljöskatter leder till att skattebasen minskar, vilket naturligtvis reducerarmöjligheten att finansiera andra skattesänkningar.Sammantaget anser vi emellertid att det finns goda möjligheter till enfortsatt grön skatteväxling. Vi avstår från att lägga konkreta förslag iavvaktan på slutbetänkande.MatmomsenMot bakgrund av obalanserna i de offentliga finanserna ochläget på arbetsmarknaden är det angeläget att sänka de mestskadliga skatterna först. Den lägre matmomsen som infördes1 - då mervärdesskatten på livsmedel sänktesfrån - tog i anspråk nära 8 miljarder kronorav skattesänkningsutrymmet. Motivet påstods varafördelningspolitiskt. Eftersom momsen tillhör de minstskadliga och snedvridande skatterna - och är ettutomordentligt trubbigt medel för fördelningspolitik - anservi att mervärdesskattesatsen för livsmedel bör höjas till dengenerella nivån. I vårt ekonomisk-politiska alternativinnebär det att utrymmet för att sänka tillväxtfrämjandeskatter ökar, som vi kompenserar barnfamiljernagenom höjda barnbidrag.Arealskatt förmiljöomställning ijordbruketSverige bör i större utsträckning utnyttja de miljöstöd frånEU som förhandlats fram. Till skillnad från regeringen tyckervi att de pengar, ca 600 miljoner, som finns avsatta för ettmiljövänligare svenskt jordbruk också bör användas. För attfå tillgång till dessa krävs att vi själva satsar samma belopp.Den svenska medfinansiering som krävs bör lösas genom attvi inför en form av arealskatt, som framförallt riktar sig motde bönder som gör stora vinster på EU:s nuvarandebidragssystem. Vår modell, som beskrivs närmare i motionen"Miljöomställning av jordbruket", innebär att totalt 1 200miljoner kan användas för att på olika sätt stödja de delar avsvenskt jordbruk som vill driva ett mer ekologiskt anpassatjordbruk och de som gör stora naturvårdstjänster genom attbevara öppna landskap.RättssäkerhetEn förutsättning för ett fungerande skattesystem är att detfinns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Det äri alla medborgares intresse att skattemyndigheterna har enhög ambition att motverka skattefusk och förutsättningar föratt kunna beivra sådant i de fall det förekommer. Mot dennasträvan kan ibland komma att stå den enskildes intresse avintegritet och rättssäkerhet.Enligt budgetpropositionen avser regeringen att återkomma till riksdagenmed förslag om skärpning av skatteflyktsklausulen och vissa återställare närdet gäller revisionsverksamheten samt andra förändringar som enligt våruppfattning står i strid med fundamentala principer som syftar till att skyddaden enskildes integritet och förhindra godtycklig maktutövning.En av de viktigaste principerna i det liberala frihetsarvet är rättssäkerheten.I rättssäkerhetens idé ligger att reglerna skall vara fasta och klara så attmedborgarna därigenom kan förutse och förstå konsekvenserna av sinahandlingar. Medborgarna skall ha förutsättningar att känna till var gränsengår mellan tillåtet och förbjudet och klart veta vilka sanktionerna är omlagens bestämmelser överträds. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på skattepolitiken,2. att beslutar att sänka den statliga inkomstskatten från 25 till20 %,3. att avslår regeringens förslag om ny beräkning förskiktgränsen i inkomstskatteskalan,4. att beslutar om sänkta arbetsgivaravgifter i enlighet med vadsom anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om en ändring av tidpunkterför redovisning och betalning av mervärdesskatt i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler förfåmansbolagen i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att beslutar avskaffa dubbelbeskattningen av aktier,8. att beslutar avskaffa fastighetsskatten på industribyggnader,9. att avslår regeringens förslag att införa sociala avgifter förandel-i-vinst-system,10. att beslutar återgå till de regler för förmögenhetsvärdering avaktier som gällde 1995,11. att beslutar höja avdragsrätten för det privatapensionssparandet till 1 basbelopp,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grön skatteväxling,113. att avslår förslag till ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt, förslag till ändring i lagen (1982:1201) om skatt på visselektrisk kraft, förslag till ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energisamt förslag till ändring i lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektriskkraft från kärnkraftverk, såvida inte arbetsgivaravgifterna sänks imotsvarande mån,14. att beslutar om en höjning av mervärdesskatten på livsmedeli enlighet med vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag om en arealskatt förjordbruksfastigheter i enlighet med vad som anförts i motionen,116. att hos regeringen begär förslag om sänkt inkomstskatt ochhöjda egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen enligt vad som anförts imotionen,117. att hos regeringen begär förslag om uppskov medbolagsskatt för nystartade företag i enlighet med vad som anförts imotionen,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättsäkerheten i skattesystemet.1