mot · GK02A4 · 1996-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:16 En arbetsrätt för ökad tillväxt InledningRegeringen har av vankelmod lyckats samla sigtill ett förslag beträffande arbetsrätten. De förslag sompresenteras når tyvärr inte upp till ambitionen att stimuleratillväxten genom att bidra till ökad flexibilitet och smidighetpå arbetsmarknaden. Tvärtom riskerar flera av förslagenistället att leda till mindre flexibilitet. Vi kristdemokrater ärav den uppfattningen att regeringens förslag inte ärtillräckliga för att ge någon positiv effekt på tillväxten. Detmärks tydligt att regeringen backar i sina ståndpunkter för atttillgodose vissa partsintressen. Detta har lett till en alltförutslätad proposition.En ny arbetsrättArbetsrätten har en lång tradition i . växte arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerfram och de första kollektivavtalen skrevs under. Såsmåningom erkändes rätten att sluta kollektivavtal ilagstiftning. Arbetsdomstolen inrättades 1928. Ända fram tillslutet av sextiotalet rådde relativt samförstånd mellanarbetsgivare och arbetstagare och konflikter löstes via avtal.Under sjuttiotalet skapas så den formella arbetsrätten medalla de regleringar som ännu finns kvar i stort settoförändrade; anställningsskyddslagen,medbestämmandelagen, främjandelagen,förtroendemannalagen, jämställdhetslagen m fl. Först underde har behovet av modernisering och förändringkommit till uttryck. blev det tillåtet med privataarbetsförmedlingar och uthyrning av arbetskraft. Under denförra mandatperioden ändrades anställningsskyddslagengenom bl a förlängd provanställningstid och vissa undantag iturordningsreglerna.I takt med förändringar på såväl arbetsmarknaden som i samhället i storthar behovet av förändringar också i arbetsrätten gjort sig gällande. Arbets-rätten i utformades för det traditionella industrisamhället. Idagorganiseras arbetet på ett helt annat sätt. Deanställda har en större möjlighet att i det dagliga arbetet själva planera ochbesluta. Organisationerna har blivit plattare. Informationstekniken och inter-nationaliseringen har påverkat arbetsmarknadens funktionssätt. Det blir alltvanligare att delar av arbetstiden är förlagd till hemmet. Kristdemokraternamenar att det är en absolut nödvändighet att arbetsrätten anpassas till dagensarbetsmarknad. Förändringarna skall skapa enkelhet i regelverket och geutrymme för flexibilitet och lokalt anpassade lösningar.Lokala kollektivavtalLagen om anställningsskydd är i stort sett helt dispositiv. Detinnebär att de centrala arbetsmarknadsparterna kan göraavvikelser genom kollektivavtal. Avtal som inskränkerarbetstagares rättigheter är dock ogiltiga. har gälltatt kollektivavtal om avvikelse skall godkännas av centralarbetstagarorganisation. föreslår regeringen att avvikelservad gäller regler om tidsbegränsade anställningar i 5-6 §§,turordningsreglerna i 22 § och reglerna om företrädesrätt tillåteranställning i 25-27 §§ samt den närmare beräkningen avförmåner enligt 12 § (lön och andra förmåner underuppsägningstid) skall kunna göras på det lokala planet.Förutsättningen för att detta skall få ske är att det mellanparterna i andra frågor finns kollektivavtal på central nivå.Kristdemokraterna anser att inriktningen mot mer lokalanpassning av arbetsrätten är helt riktig. Det är på det lokalaplanet de bästa förutsättningarna finns att anpassa regler tillde där rådande förhållandena.Vi finner dock att regeringens förslag gällande krav på centralt kollektiv-avtal inte är nödvändigt utan snarare missgynnar arbetsplatser där sådantavtal inte finns . Överhuvudtaget innebär regeringens förslag problemför arbetsplatser som har arbetstagare som inte är organiserade eller saknarkollektivavtal. finner det olyckligt att dessa arbetstagareoch arbetsgivare inte skall få möjlighet att göra motsvarande avvikelser frånAnställningsskyddslagen genom en överenskommelse. Enligt vår uppfattningbör regeringen utreda hur detta skall lösas och återkomma tillriksdagen med förslag.ÖverenskommenvisstidsanställningRegeringen föreslår att det införs en ny anställningsform -överenskommen visstidsanställning. En arbetstagare skall idenna anställningsform kunna vara anställd högst 12månader hos samma arbetsgivare. Högst fempersoner hos en arbetsgivare skall kunna varaanställda utan att skäl för detta anges. De 12 månaderna kanvara uppdelade i flera perioder om minst en månad.Regeringen föreslår vidare att ett företag som inte tidigarehar några anställda skall få tillämpa överenskommenvisstidsanställning . 18-månadersregeln får utnyttjas från det att den förstapersonen anställdes.Även detta är ett i sin ambition bra förslag, men dock otillräckligt.Kristdemokraterna menar att tidsramarna är alltförkorta för att ge någon effekt på arbetsmarknaden. Vårt förslag är attöverenskommen visstidsanställning skall kunna gälla maximalt 24 månader.Denna tidsram skall gälla oberoende av om företaget har anställdaeller inte. Någon gräns för hur många som kan anställas med dennaanställningsform anser vi inte behövs. En sådan begränsning kan motverkasyftet att stimulera till nyanställningar. Vi menar vidare att dennaanställningsform bör ersätta de många former för visstidsanställning somfinns i anställningsskyddslagen, med undantag av vikariat, säsongsanställ-ning och provanställning. Detta skulle förenkla lagen.Inom vissa branscher håller man på att förhandla bort rätten tillden av regeringen föreslagna nya anställningsformen. Vi menar att det, föratt en ny anställningsform ska få genomslag, i lagen bör anges att den skallgälla vid sidan av kollektivavtalsreglerade anställningsformer.Förlängd provanställningDen tidigare regeringen införde möjligheten till 12 månadersprovanställning, alltså en förlängning från den tidigare, ochnuvarande, begränsningen . I vissaverksamheter kan det vara svårt att redan efter sex månaderbedöma om en arbetstagare är rätt för uppgiften eller förarbetstagaren att bedöma om detta är rätt arbetsuppgifter förhonom eller henne. föreslår därför attprovanställningstiden skall förlängas från sex till 12månader.Referenstid föråteranställningRegeringens föreslår att referenstiden för återanställningutsträcks från nuvarande till . Kristdemokraternaser inget skäl till denna förändring och yrkar därför avslag påregeringens förslag på denna punkt. Förslaget torde vidgenomförande minska flexibiliteten och arbetsgivarnasincitament att nyanställa.Bortre gräns för vikariatRegeringen föreslår en gräns om sammanlagt högst tre årunder en femårsperiod för vikariatsanställningar. Överskridsdenna gräns blir anställningen automatiskt entillsvidareanställning.Bakgrunden till regeringens förslag är den stora mängden vikariat, ofta s krullande vikariat, inom kommunal- och landstingssektorn. Kristdemokraternaanser liksom regeringen att detta förhållande måste betecknas som ett miss-förhållande. Vi är dock av den uppfattningen att regeringens förslag attanvända lagstiftning är felaktigt eftersom det bekämpar symptomet medan deverkliga problemen förblir olösta. Problemet är komplext och har bl a singrund i den ledighetslagstiftning vi har i . Dagens arbetsmarknadpräglas också av en mycket hög arbetslöshet. Vi anser att arbetsgivare ocharbetstagare på de berörda arbetsplatserna på frivillig väg bör kunna minskaförekomsten av rullande vikariat. Vi är vidare övertygade om att mer konkur-rens skapar en naturlig press på arbetsgivarna att organisera sin arbetsplats pådet för arbetstagarna bästa sättet. Arbetsgivarna tvingas att anpassaarbetsvillkoren till vad arbetstagarna vill ha. Bra arbetsvillkor blir ennaturligkonkurrensfaktor.UppsägningstidRegeringen föreslår att uppsägningstiderna sätts i relation tillanställningstid och inte som i relation till arbetstagaresålder. finner att detta är en bra förändring.Mer likvärdiga uppsägningsregler för yngre och äldrearbetskraft torde göra arbetsgivare mer benägna att anställaäldre arbetstagare. Enhetlighet i regelverket är ocksåeftersträvansvärt.I konsekvens med att ålder inte längre skall vara avgörande för beräkningav uppsägningstid bör inte heller ålder användas som parameter för beräk-ning av anställningstid. För att förändringen beträffande ålder skall få depositiva konsekvenser som regeringen har tänkt sig bör därför den regel i 3 §anställningsskyddslagen som ger arbetstagare rätt att tillgodoräknasig extra anställningstid slopas. Regeln stadgar att får arbetstagare tillgodoräkna sig en extra anställningsmånadför varje anställningsmånad som arbetstagaren har påbörjat , dockmax 60 månader. Detta får sin betydelse vid bestämning av turordning viduppsägning (22 §) och företrädesrätt till återanställning (26 §) liksom storlekpå skadestånd (39 §).De nya reglerna för uppsägningstid skall gälla nya anställningar ingångnaefter . För anställningar ingångna gällergamla regler. Detta innebär att två system för beräkning av uppsägningstidkommer att gälla . Någon bortre tidsgräns har inte föreslagits. Dettakommer säkerligen att ställa till med problem i den praktiska handläggning-en. Visserligen måste retroaktiv lagstiftning motverkas, men vi menar ändåatt regeringen bör återkomma till med en lösning för hur dennaövergångsproblematik skall lösas. Troligtvis bör ett slutdatum för den gamlaordningen sättas.Företrädesrätt tillåteranställningEn arbetstagare som varit anställd hos en arbetsgivare i merän 12 månader av (nuvaranderegler) har företrädesrätt till återanställning om arbetsgivarenbehöver ny arbetskraft. Denna företrädesrätt gäller förnärvarande och 12 månader framåt itiden. Regeringen föreslår att företrädesrätten skall förkortastill att gälla och efteranställningens upphörande. menar attregeringen visar på en riktig viljeinriktning med sitt förslagmen att förslaget inte går tillräckligt långt. Enligt våruppfattning bör företrädesrätten minskas från dagens 12månader till sex månader.Företrädesrätt fördeltidsanställdaAndelen personer som arbetar deltid är stor. Framför allt ärdet kvinnor som arbetar deltid. är detta enönskan från arbetstagaren själv, men många arbetarofrivilligt deltid och har därmed en önskan att gå upp iarbetstid. Deltidsanställningar har använts på ett otillbörligtsätt genom att vissa arbetstagare och arbetsgivare gemensamtkommit överens om en deltidsanställning i kombination medarbetslöshetsförsäkring. För att komma tillrätta med dennaproblematik beslutade ombegränsningar i möjligheter för deltidsarbetslösa att få a-kassa. Mot denna bakgrund föreslår regeringen nu attdeltidsanställda som till arbetsgivaren anmäler intresse förökad sysselsättningsgrad skall ha företrädesrätt till en sådananställning.Kristdemokraterna anser att stor flexibilitet skall råda när det gällerarbetstagares önskemål om arbetstider. Livsförhållandena varierar och meddem ofta önskemålen om hur man vill lägga upp sin arbetstid. Arbetsgivareoch arbetstagare bör vara lyhörda för varandras behov vad gäller arbetstid.Detta måste givetvis också gälla arbetstagares önskan att utöka sin tjänst.Vad gäller regeringens förslag om företrädesrätt till ökad sysselsättningsgradmenar vi dock att detta inte är rätt lösning. Den svenska arbetsmarknadenbehöver inte mer av stelbenthet och tvingande regler utan snarare en ökadflexibilitet. I likhet med förslaget om vikariat minskar regeringens förslag omföreträdesrätt för deltidsanställda flexibiliteten när det gäller rekrytering,personalsammansättning och organisation. Det kommer med sannolikhet attleda till färre nyanställningar. Det är snarare genom en arbetsmarknad därsund konkurrens råder mellan olika arbetsgivare som förutsättningarna ärbäst att naturligt lösa denna problematik. yrkar på avslag idenna del av regeringens förslag.TurordningsreglernaRegeringen föreslår inga förändringar av de s kturordningsreglerna. Detta har varit den mest debatteradefrågan i arbetet med att förändra arbetsrätten. Regeringenväljer att passa i frågan med motiveringen att "reglerna ärviktiga för både arbetstagarna och arbetsgivarna. Detta visaratt frågan primärt är de avtalsslutande parternas ansvar. "Samtliga arbetsrättsliga regler kan anföras som "viktiga förbåde arbetstagarna och arbetsgivarna". Med denna syn skulledärmed inga förslag över huvudtaget komma frånregeringens bord. Med hänvisning till att frågan är viktig förarbetsmarknadens funktionssätt bör regeringen ha enståndpunkt och ett förslag i denna del. Regeringen bör ocksåbeakta den allt större grupp av arbetsgivare som intetillämpar kollektivavtal utan tillämpar lagens regler. Depåverkas inte av eventuella kollektivavtalsregleringar.Fyrpartiregeringen införde möjligheten till att undanta två personer frånturordningsreglerna. Därmed skapades möjlighet att behålla vissa nyckelper-soner. Denna regel var särskilt viktig för mindre företag. Kristdemokraternaföreslår att de tidigare reglerna skall återinföras.Fackets vetorätt videntreprenadI medbestämmandelagen finns en regel som innebär attarbetsgivare som planerar att låta en entreprenör utföra ettvisst arbete för sin räkning skall förhandla med denarbetstagarorganisation till vilken han är bunden avkollektivavtal innan beslut fattas. Facket har rätt att i vissafall lägga veto och därmed hindra arbetsgivaren att anlitaentreprenör. Fackets vetorätt begränsar arbetsgivarensbeslutsrätt över sin verksamhet. Fyrpartiregeringen tog bortden aktuella paragrafen, men den återinfördes av densocialdemokratiska regeringen efter valet 1994.Kristdemokraterna föreslår att regeln återigen slopas.Blockad mot enmansbolagEnmansbolag är särskilt känsliga för förhållanden utanförbolagets kontroll som påverkar produktionen negativt, t exförseningar i leveranser. Arbetstagarorganisationers rätt attvidta blockad mot ett enmansbolag, som t o m saknarkollektivavtal och anställda, är en ur alla synvinklar felaktigregel. föreslår att förbud införs förblockad av enmansbolag, alltså i enlighet med vad sominfördes under fyrpartiregeringens tid.Privata arbetsförmedlingar1993 instiftades lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft (1993:440) som gav tillåtelse tillprivata arbetsförmedlingar. Uthyrningsverksamheten har haft en mycketstark utvecklingstakt och i oktober i årinvigdes första privata arbetsförmedling iStockholm.Kristdemokraterna såg lagens tillkomst som en mycket viktig åtgärd i syfteatt öka flexibiliteten och smidigheten på arbetsmarknaden. Regeringen hartillsatt en utredare att se över lagens tillämpning. Utredningen skall avlämnassenast . är av den uppfattningen attkonkurrens mellan olika arbetsförmedlingsverksamheter är en välkommenutveckling som kan öka effektiviteten inom området och leda till fler nyan-ställningar. En eventuell inskränkning i denna möjlighet kan inteaccepteras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag gällande krav på centraltkollektivavtal vid lokal anpassning av arbetsrätten,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring att lokalanpassning av arbetsrätten även skall kunna göras på arbetsplatser därkollektivavtal saknas eller där arbetstagarna är oorganiserade,3. att beslutar att tidsbegränsningen för den nyaanställningsformen överenskommen visstidsanställning skall vara högst 24månader,4. att avslår regeringens förslag om att högst fem personersamtidigt får vara anställda i den nya anställningsformen,5. att beslutar att överenskommen visstidsanställning skallersätta de nuvarande formerna för visstidsanställning, med undantag avvikariat, säsongsanställning och provanställning,6. att beslutar att överenskommen visstidsanställning enligt lagskall gälla vid sidan av kollektivavtalsreglerade anställningsformer,7. att beslutar om att möjligheten till provanställning förlängsfrån nuvarande ,8. att avslår regeringens förslag om förlängning av referenstidenför återanställning,9. att avslår regeringens förslag om en bortre gräns för vikariat,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att minska förekomsten av rullande vikariat,11. att beslutar att den regel i 3 § anställningsskyddslagen somger arbetstagare rätt att tillgodoräkna sig extra anställningstidslopas,12. att hos regeringen begär förslag till hurövergångsproblematiken med två parallella system för beräkning avuppsägningstid skall lösas,13. att beslutar att företrädesrätten till återanställning minskasfrån nuvarande ,14. att avslår regeringens förslag om företrädesrätt fördeltidsanställda,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibilitet och konkurrens i frågan om arbetstider,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrad lagstiftning kring turordningsreglerna,17. att beslutar om möjligheten att undanta två personer frånturordningsreglerna,18. att beslutar att arbetstagarorganisations vetorätt videntreprenad slopas,19. att beslutar om förbud mot blockad av enmansbolag,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om privata arbetsförmedlingar.