mot · GJ02Fi117 · 1996-06-19 00:00:00 — Preliminärt föreslås följande fördelning av det årliga stödet.Vindkraftverk, investeringsbidrag 200 mkrVindkraftverk, utvecklingsbidrag 30 mkrSolenergi, investeringsbidrag 50 mkrSolenergi, utvecklingsbidrag 20 mkrBiobränsle, kraftvärme investeringsbidrag 400 mkrKonvertering av elvärme, utvecklings- och 300 mkrinvesteringsbidragSUMMA 1 000 mkrDå investeringsbidragen till vindkraft är förbrukade redanunder innevarande budgetår, föreslår vi dessutom attriksdagen beslutar anslå ytterligare under budgetåret1995/96 till investeringsbidrag för vindkraft.Miljöteknik och kretsloppsteknikDen övergång till kretsloppssamhället som Sverigeförsiktigtvis inlett visar att nya gröna jobb, som svarar motbehovet av ekologisk bärkraft, ersätter bortrationaliseradegamla industrijobb.Vi förespråkar en skatteväxling som gör återvinning och återanvändninglönsammare än . Detta blir effekten av en miljöanpassadenergibeskattning som växlas mot en sänkt beskattning av arbete. Arbetetmed att kretsloppsanpassa bransch efter bransch har redan inletts, men måsteintensifieras. Det gäller i stort sett alla typer av tillverkning, från den nuaktuella elektronikbranschen till bildäck och mycket annat. Det står klart attäven om mekaniseringen av återvinningsarbetet är betydande, så krävs enomfattande arbetsinsats. Återvinningsarbetet är förhållandevisarbetsintensivt och antalet nyskapade gröna jobb kommer att bli betydande.Avgörande för utvecklingen är att en grön skatteväxling genomförs och attden inledda kretsloppsanpassningen av tillverkningsindustrin påskyndas.VA-systemEtt fullständigt kretslopp måste också inkludera vårtavloppsvatten och de näringsämnen som finns i detta. Dethandlar då om att i första hand återföra dessa näringsämnentill främst jordbruksmark på ett ekologiskt avpassat sätt.Några av de tekniker på detta område som håller på attutvecklas är: Renovering av befintliga offentliga va-system (ny teknikutan grävning). Byte och upprustning av enskilda va-anläggningar. Ersättning av vattenklosetter med separerande toaletter.Det finns ca 10 miljoner vattenklosetter i landet. Detårliga handelsvärdet av näringsinnehållet i urinen i dessaklosetter har uppskattats till ca . Rening av rötslam från vattenreningsverk. Utbyggnad och förbättring av kvävereningen i vårareningsverk.I många kommuner pågår försök medkretsloppsanpassade va-system. Det här är början på enkretsloppsanpassning av samhället. Det finns ett behov av attsammanställa de erfarenheter och kunskaper som hittillsuppnåtts. Vi föreslår därför att ges iuppdrag att sammanställa erfarenheter frånkretsloppsanpassade va-system som bedrivs runt om i landet.MiljösaneringDagens miljömedvetenhet är av färskt datum. Vi har en stormängd äldre miljöförsyndelser att ta hand om. miljöskadade områden har karaktären av ett somvi ännu bara sett toppen av. Av statistik översysselsättningen inom denna sektor kan man konstatera attSverige successivt har tappat mark jämfört med andraOECD-länder. Med en skärpning av svensk miljölagstiftningi kombination med lämpliga ekonomiska styrmedel ochriktade insatser mot forskning och utveckling kan vi återåstadkomma avsevärda sysselsättningsökningar inom dennasektor.De nationella kartläggningar som genomförts visar att det finns ca2 000 kända förorenade platser. uppskattar dock att dettotala antalet objekt uppgår till 7 000. presenterade i höstasett förslag till handlingsprogram för efterbehandling av miljöskadadeområden. Kostnaden för att genomföra det förslaget uppgår till 4,5 miljarderkronor . De 75 miljoner som avsattes förefterbehandling av förorenad mark i proposition 1994/95:25 beräknadesenligt ge ca 75 årsarbeten. Verket bedömer även attsanering av miljöskadade områden ger indirekta sysselsättningseffekter bl.a.eftersom utbildning om ny teknik och saneringsmetoder behövs. För attintensifiera saneringen av miljöskadade områden och avfallsupplag föreslogvi i vår motion med anledning av regeringens vårproposition att utgiftstaketför utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård höjs med 800 miljonerkronor, varav jämfört med regeringens förslag avserutökade satsningar på sanering av miljöskadade områden. För att hindra attbidragen ger konkurrensfördelar för enskilda företag är det viktigt att bidragendast ges i fall då det inte finns någon ansvarig för föroreningen eller då denansvarige saknar ekonomiska resurser att genomföra efterbehandling. I andrafall skall den som orsakat skada betala (polluter pays principle, PPP, skalltillämpas).Åtgärder mot försurningenEn annan konsekvens av vår oförmåga att tillräckligt snabbtställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle är försurningenav mark och vattendrag. Restaurering av sjöar och vattendragliksom behovet av skogsmarkskalkning kommer att varanödvändigt för , ända tills dess att vipermanent nedbringat utsläppen av försurande ämnen till enekologiskt bärkraftig nivå. Vi förutser att behovet avarbetskraft för försurningsbekämpningen, trotsutsläppsminskningar, kommer att stiga under de kommandeåren.Kalkningsutredningen med direktiv att skära ner medlen för kalkning från190 till har presenterat sittförslag. Det här är definitivt ett steg i fel riktning. Vi har i stället i vårmotionmed anledning av regeringens vårproposition föreslagit utökad budgetram förkalkning med jämfört med nuvarande nivå.NaturvårdEn förstärkning krävs av länsstyrelsernas miljövårdsenhetereller motsvarande för att utföra länsvisanaturvårdsinventeringar och revideringar avnaturvårdsplaner. Detta arbete beräknas ge 30 årsarbeten förutbildade naturvetare till en beräknad årskostnad av 8miljoner kronor.Plundringen av sällsynta och hotade växter och djur tilltar och därmed ökarbehovet av s k naturbevakare. Vi föreslår att ett system med naturbevakarebyggs upp i syfte att skydda hotade arter, främst fåglar och sällsynta växter.Enligt beräkningar skulle en sådan satsning kunna ge ca 50årsarbeten till en årlig kostnad av ca 15 miljoner kronor.ByggnaderVi har blivit medvetna om den undermåligabyggnadsteknik som använts i de senaste decenniernasbostadsbyggande. Allergisanering har blivit ett vedertagetbegrepp. Som svar på det stora allergsaneringsbehov somföreligger, åstadkom i förhandling medregeringen ett anslag om drygt 1 800 miljonerkronor till bidrag till allergisanering i skolor och bostäder.Detta motsvarar åtgärder motsvarande ca 6 000 miljonerkronor. Dessa åtgärder beräknas generera i storleksordningen5 000 gröna jobb inom främst byggsektorn. Av dessa medelhar dock en del disponerats om för annat ändamål. Viföreslår därför att ytterligare skallanslås till allergisanering. Om utvärderingar senare visar attsatsningen varit framgångsrik bör ytterligareinvesteringsbidrag komma ifråga.Arbetet på detta område måste gå vidare. Här kan gröna jobb tillskapas i enför närvarande av arbetslöshet hårt ansatt byggsektor.Den skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus somregeringen och kommit överens om anser vi är tveksam. Risken ärstor att de flesta arbetena inte är nytillkomna utan endast omfördelade i tiden.Vi anser att krav på miljöanpassning och energieffektivisering skall kopplastill statligt subventionerade byggnadsprojekt. Ett exempel på sådana projektär det stöd till allergisanering av lokaler och bostadshus som genomförsefter en överenskommelse mellan regeringen och . Ett annat ex-empel är stöd till konvertering av eluppvärmning till biobränslen ellerfjärrvärme som vi föreslår. Om ytterligare satsningar inom byggsektorn skallgenomföras, måste de enligt ske med gröna förtecken d.v.s. ettekologiskt riktigt byggande, med miljöanpassade material, byggmetoder ochenergisystem. Ett exempel är krav på minst 10 procents energieffektiviseringvid byggprojekt som på olika sätt kan subventioneras av staten.Ett annat slags miljöskador orsakas fortlöpande i bullriga miljöer. Påsamma sätt som vi sanerar och restaurerar naturmiljöer är det nödvändigt attvi tar itu med de omfattande bullerproblem vi har i arbets-, hem- ochutomhusmiljöer. Delvis handlar det om framtagande av ny teknik, menframförallt är det frågan om behov av ytterligare gröna jobb inombyggnadssektorn.Byggande behövs för att möjliggöra ökad grön sysselsättning inom flertaletsamhällssektorer. Inte minst i energisektorn och i kretsloppsanpassningen (seovan) krävs omfattande ny- och ombyggnationer.I propositionen föreslås en åtgärd för att stimulera byggandet, nämligen attstämpelskatterna vid fastighetsköp tillfälligt sänks till en tredjedel underresten av 1996 och hela 1997. Eftersom skatten avser köp av redan byggdafastigheter betvivlar vi att detta kommer att ha någon allmänt stimulerandeeffekt på byggandet. Det är bättre att använda de pengar detta kostar, totalt 3miljarder kronor, till att stimulera en ekologisk omställning inom byggandetenligt våra förslag ovan. Det ger både fler jobb och miljömässigaförbättringar. avvisar därför förslaget om en tillfällig sänkningavstämpelskatten.TransporterMiljöpartiet har konsekvent verkat för att på olika sättstimulera kollektivtrafikens andel av persontransporterna. Påmotsvarande sätt vill vi föra en politik som syftar till attminska godstransporterna på väg till förmån för spårbundentrafik och sjöfart. Uppskattningsvis kräver en 20-procentigökning av SJ:s trafikvolym en 5-procentig ökning avpersonalstyrkan. Med denna inriktning på vår trafik- ochskattepolitik når vi två syften: Förutom den nödvändigamiljöanpassningen av transportsektorn, åstadkoms en mängdnya gröna jobb.I dag används i stor utsträckning importerade fossila driv- och smörjmedeli den svenska transportsektorn. Ett ökat inslag av inhemskt producerade,miljöanpassade, drivmedel och oljor från skogs- och jordbruksprodukterskulle kunna generera en stor mängd gröna arbetstillfällen. Exempel påmöjliga vägar att gå är successivt ökad inblandning av motoralkohol i bensin,etanoldrift istället för dieseldrift och rapsoljor som ersätter mineraloljor.Genom att stimulera ny bilteknik med anbudstävlingar eller medtidsrelaterade utsläppskrav (som i det välkända ) kan ensnabb miljövänlig teknikutveckling åstadkommas. Mycket stora inhemskasysselsättningspotentialer finns i projekt av detta slag, speciellt för ettlitet,exportberoende land som Sverige.Åtgärder mot buller genomförs av kommunerna, och Banverket.Med nuvarande åtgärdstakt beräknas alla statliga vägar med mer än iutomhusmiljön vara åtgärdade . Relativt omfattande åtgärder för attbegränsa buller i befintlig miljö ingår också i stomnätsplan 1994-2003. Vi föreslår att ytterligare arbetsmarknadspolitiska satsningar påbullersanering genomförs. Detta arbete bör bedrivas i ett program som löperöver för att möjliggöra en god planering. Satsningar på åtgärder mottrafikbuller kan ge 1 årsarbete per miljon kronor i årskostnad och därtillkommer sidoeffekter för konsulter, materialindustri o.d.I propositionen föreslår regeringen flera åtgärder som riskerar få tillresultat att bilåkande stimuleras. Förslaget att ta bort försäljningsskatten påpersonbilar och i stället höja fordonsskatten motiveras bland annat medmiljöskäl genom en snabbare förnyelse av bilparken. Det är, enligt vårmening, tveksamt om effekten av en sådan åtgärd är positiv urmiljösynpunkt. Effekten kan istället bli att den totala bilparken och därmedbilåkandet ökar bl.a. på bekostnad av för miljön bättre kollektivtrafik. Viavvisar därför förslaget.Vi avvisar även förslaget att sänka skatten på bilförmån. Utgångspunktenför en reformering av denna beskattning bör vara att nuvarande nivå påbeskattningen bibehålles, men att den, som regeringen föreslår, i ökadutsträckning bör relateras till den privata körsträckan. Regeringen bör läggaförslag om en reformerad beskattning med den innebörden.Då vi avvisar en sänkning av skatten på bilförmån behövs inte heller denfinansiering i form av en begränsad uppräkning av skiktgränsen till statligskatt , som regeringen föreslagit. Vi kan i och för sig tänka oss att seöver metoden för bestämning av skiktgränsen i samband med en allmänöversyn av inkomstbeskattningen i syfte att åstadkomma lättnader för främstlägre inkomsttagare. Men att göra improviserade och isolerade ingrepp somhöjer skatten på arbete är inte godtagbart. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Forskning och utvecklingForskning och utveckling är givetvis en i - ochförutsättning för - det gröna samhällsbyggandet. Iomdaningen av samhället från ett industrisamhälle baserat påändliga råvaruresurser till ett ekologiskt samhälle baserat påförnybara resurser är forskning och utveckling ennödvändighet. Ny kunskap är också fundamentet för nyagröna jobb som framkommer ur denna samhällsomvandling.IT-samhälletMan hör numera ofta talas om den s.k. IT-revolutionen. Detär kanske mindre fråga om en revolution och mer ett uttryckför vår förhoppning att en teknologisk landvinning ocksåskall innebära sociala och ekonomiska landvinningar. En nyteknik lanseras och vi tror att vi nu har funnit lösningen påmånga av våra problem. Så var det när elektriciteten kom,liksom telefonen, radion, TV-n osv. Den viktiga historiskalärdomen är dock att det inte är tekniken i sig själv, utan hurden används, som avgör dess betydelse för samhället.Den väg mot ett informationssamhälle vi nu slagit in på har dock mångapositiva inslag, och den genererar ständigt nya typer av jobb, varav flertaletkan betecknas som gröna jobb. har i sin yrkesprognosvisat att det kommer att vara stor efterfrågan på specialister med IT-kunskaper . Det krävs mycket fortbildning för att fortlöpandekunna kalla sig specialist inom området. Sambandet mellan forskning ochutveckling, IT och utbildning kommer att bli allt tätare. Många av de nyatyperna av jobb kommer att likna en ersättning av en liknande funktion i äldretider: exempelvis har typografen ersatts med datasättare.Turism-fritid-kulturResebranschen och besöksnäringen hör till världens störstanäringsgrenar. Den svarar för av jordenssamlade BNP. Här finns en given utvecklingspotential för attskapa arbetstillfällen.Sverige har en jämförelsevis liten del av denna världsturism, trots att vårtland har goda förutsättningar att kraftigt öka andelen besökare. Vi kanerbjuda spännande naturupplevelser, ekoturism, intressant kulturturism,givande storstadsbesök och olika sätt att lära känna svensk landsbygd(agriturism).I dag sker åtskilliga ansträngningar för att vidareutveckla dettaverksamhetsfält. ser positivt på utvecklingen, särskilt som denkan skapa gröna arbetstillfällen på mindre orter och i landsbygd, däralternativ ofta saknas. Även framgent bör samhället på olika sätt stimulerautveckling av möjligheter till turistupplevelser.Den gröna visionen innebär ett samhälle med mindre lönearbete och mertid att fritt disponera för andra sysselsättningar. En tydlig tendens i detmoderna samhället är sökandet efter nya upplevelser . Det kangälla naturupplevelser, upplevelser i det egna själslivet, i gemenskap ellerensamhet, ja till och med upplevelser av en virtuell verklighet. Mycket avdetta sker och skall ske i ett informellt och ideellt sammanhang, men detkommer också att involvera lönearbetskraft som jobbar med och förmänniskor som vill berika sin fritid. Här kan det till stor del vara fråga omtillkommande gröna arbetstillfällen.För många kulturarbetare är ett växelspel mellan eget skapande och arbete inära samklang med andra, inte minst barn och ungdom, starkt berikande. Härfinns en rad arbetsuppgifter som bl.a. består i att förlösa och stimulera andramänniskors kreativitet, ett mycket viktigt arbete på vägen mot ett samhälle isocial och ekologisk balans. Kulturutövare har en central roll i den grönasamhällsomdaningen.Många kulturarbetare lever dock under svåra ekonomiska villkor samtidigtsom arbetslösheten är mycket hög. Stöd utgår nu till kulturarbetare blandannat i form av ett särskilt selektivt och individuellt prövat konstnärsstöd.Detta har enligt vår uppfattning nackdelar genom att det gynnar konstformermed akademitradition och missgynnar andra former av skapande ochkonstupplevelse. Även den form av stöd till kulturarbetare som ges i form avberedskapsarbeten har nackdelar. Enligt vår mening bör stöd tillkulturarbetare, inom samma totala ekonomiska ram, i stället kunna ges på enbredare och mer generell basis i form av ett konstnärstillägg. Ett sådantkonstnärstillägg har utretts av . Vi föreslår attkonstnärstillägget utformas som ett stöd motsvarande av inkomsternaupp till /år och ge maximalt i bidrag. Stödet avtrappas vidinkomster för att helt upphöra vid en inkomst på 150 000 kr.JordbrukssektornOmställning till ekologiskt jordbruk är ytterligare ennödvändig anpassning till kretsloppssamhället. att energitillförseln i jordbruket på lång sikt bör kommauteslutande från förnybara energikällor. Detta gäller såväldrivmedel som gödningsämnen.En forskargrupp vid har gjort en studie av vaddet skulle innebära att ställa om alla jordbruk i till ekologisk odling(forskningsråd, rapport 1992:3). Resultatet pekar på nära enfördubbling av arbetsinsatsen till oförändrad eller till och med någotförbättrad lönsamhet. I detta sammanhang är det speciellt befogat att tala omatt fler gröna jobb - i ett ekologiskt lantbruk på naturens villkor.En annan del av jordbrukets kretsloppsanpassning är att de näringsämnensom förs bort med skördarna återförs till jorden. Detta har att göra med enutveckling av vårt avloppssystem och diskuteras ovan under rubrikenMiljöteknik och kretsloppsteknik.Miljöfond ÖsteuropaBehovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet förmiljön i och kring är stort, liksom till kärnsäkerhetoch nerläggning av kärnkraftverk. På energiområdet behövsstarthjälp till alternativ energiproduktion.I regeringens skrivelse 1995/96:120 betonas vikten av attförbättringar av mottagningsanordningar för fartygsavfall snabbt genomförs,så att oljehanteringens negativa miljöpåverkan på natur och djurlivstoppas. Finansiellt stöd kan eventuellt behöva lämnas till de baltiskaländerna, och för att strategin skall bli framgångsrik.Ekonomiskt stöd behövs också för skydd av natur och den biologiskamångfald som på flera håll är stor.Miljöpartiet föreslog i sin motion med anledning av regeringensvårproposition att anslås till en miljöfond förÖsteuropa under treårsperioden 1997-1999.I propositionen föreslås att anvisas till en fond somskall finansiera ett femårigt program för samarbete och utveckling iÖstersjöregionen. Medlen skall användas för projekt och åtgärder inom bl.a.områdena livsmedel, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärktinfrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . Avsikten ärockså att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetetmellan stater och näringsliv i regionen.Vi konstaterar att regeringens förslag har likheter med det av oss ivårmotionen väckta förslaget om en miljöfond för . Dock var vårtförslag mer entydigt inriktat på miljöåtgärder och dessutom fördelat istället för fem. Det var inte heller begränsat bara till länder kring Östersjön.Problemen kring miljö, kärnkraftens säkerhet, m.m. är som bekant storaockså i andra östländer, t ex . Med hänsyn till de stora behovenföreslår vi därför i första hand att det i propositionen föreslagna programmetgenomförs i stället för fem och att det får en tydlig miljöinriktning.Vi kommer sedan att återkomma med behov av kompletteringar tillprogrammet i samband med budgeten för 1997-1999.StyrmedelDen ekologiska omställningen bör främjas genom enkombination av lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Detviktigaste ekonomiska styrmedlet är en skatteväxling medhöjda skatter på förbrukning av energi och naturresurser samtmiljöutsläpp och sänkta skatter på mänskligt arbete. Ensådan skatteväxling har en dubbel effekt. Den både befrämjaren miljöriktig utveckling och gör mänskligt arbete billigarevilket kan ge mer jobb. vill genomföra enskatteväxling i storleksordningen framtill , varav . Vi kommer att mer ingående presentera våra förslagtill skatteväxling i samband med Skatteväxlingsutredningenunder hösten 1996.Skatteväxlingen syftar till att åstadkomma sådana prisrelationer mellanmiljöstörande och ej miljöstörande verksamhet att anpassning tillnaturresursbevarande produkter och produktionssystem blir lönsamt förnäringsliv och enskilda konsumenter. Med hänsyn till att skatteväxlingengenomförs successivt och att det i många fall är dyrt och riskfyllt att utvecklany teknik kan det i vissa fall behövas kompletterande statliga bidrag tillforskning och utveckling samt till investeringar i ny teknik. Exempel påsådana bidrag, inom bland annat energisektorn, har getts i avsnittet om grönajobb ovan.I propositionen föreslås att ett femårigt program för investeringsbidraggenomförs som syftar till att driva på den tekniska utvecklingen samt attskapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader ochteknisk infrastruktur. Främst skall insatserna göras inom va-sektorn, genomåteranvändning av byggnadsmaterial, kretsloppsanpassad renovering ochåtgärder inom avfallsområdet. Åtgärderna skall främst inriktas på projekt avpilotkaraktär som annars inte skulle komma till stånd. Medlen skall fördelasav delegationen för ekologisk omställning vid Naturvårdsverket.Miljöpartiet tillstyrker denna satsning men vill betona att den endast kanses som en mycket liten del inom ett begränsat område av den nödvändigaekologiska omställningen.I propositionen aviseras ett kommande förslag om att slopa reglerna omvattenkraftsskatt och ersätta dem med en fastighetsskatt. Som skäl för enomläggning anförts, utan precisering, ekonomiska snedvridningar i nuvarandesystem. Enligt mening är ett system med skatt i förhållande tillproducerad energi att föredra. Vi avvaktar dock med att ta slutlig ställningtills vi tagit del av motiveringarna i propositionen.Kortare arbetstidI takt med att produktionen kunde bedrivas allt effektivareförkortades arbetstiderna under en stor del av 1900-talet.Sedan början av 1970-talet har dock den lagstadgadeveckoarbetstiden varit oförändrad i , medanarbetstiderna minskat i många andra länder i . Förnärvarande förs en intensiv debatt om nyttan eller skadan avkortare och/eller mer flexibla arbetstider. Frågan utredsockså i en parlamentarisk utredning, Arbetstidskommittén.Miljöpartiet anser att många skäl talar för både kortare och mer flexiblaarbetstider. Kortare arbetstider är bl.a. en fråga om ökad livskvalité sommedger mer tid för barn och familj. I många slitsamma yrken kan också enkortare arbetstid bidra till färre arbetsskador och en förbättrad hälsa. Det harvisats vid försöksverksamheter inom bland annat och sjukvårdenunder senare år.I dagens läge på arbetsmarknaden skulle också, enligt vår mening, enarbetstidsförkortning aktivt kunna bidra till en sänkning av arbetslösheten. Desenaste årens utveckling visar att traditionella medel som ökad ekonomisktillväxt inte längre förmår att komma till rätta med arbetslösheten. Framtidensarbetsliv kommer att se ut på ett helt annat sätt än vi varit vana vid.Miljöpartiets långsiktiga mål är en förkortning av arbetstidentill . Som ett första steg presenterar vinedan förslag till förkortade och mer flexibla arbetstidermotsvarande . Förkortningen börbeslutas och genomföras under denärmaste åren fram till sekelskiftet.Ekonomiska förutsättningarUtgångspunkten för en arbetstidsförkortning till 35 timmarper vecka i en första etapp bör vara att den i huvudsak skallkunna ske utan att den totala produktionen minskar. Detta ärmöjligt om de arbetstimmar som faller bort till en delkompenseras av en förbättrad produktivitet och i övrigtgenom att personer som är arbetslösa eller arbetar kortdeltid får arbete. Man kan även räkna med att personer somidag står helt utanför arbetskraften kommer att vilja söka ochockså lättare få arbete vid en arbetstidsförkortning.Vi belyser förutsättningarna för en sådan arbetstidsförkortning med någrakalkylexempel och resonerar kring problem och möjligheter att uppnå detuppställda målet.UtgångslägeDagens arbetstiderI tabell 1 visas veckoarbetstiderna för sysselsatta enligtarbetskraftsundersökningen () .