ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fö28 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 I proposition 1996/97:4 framgår att Norrlandsartilleriregemente läggs ned eftersom krigsorganisationenminskar. Bodens artilleriregemente bibehålls. Kvar ikrigsorganisationen från A 4 finns då fem moderna haub77-bataljoner. Propositionen anger inte tydligt hur flyttningen avdessa förband (motsvarande en halv brigad) skallgenomföras.I argumentationen för bibehållande av NB 13 framhåller propositionensyftet att utöka andelen vinterutbildade förband. Denna inriktning bör ävengälla artilleriförband. För att bibehålla de fem vinterutbildade artilleri-bataljonernas kompetens, skulle samtliga behöva flyttas till Bodensartilleriregemente. Detta är inte praktiskt genomförbart av olika skäl, om manej organiserar en lösning, där ett detachement ur Bodens artilleriregementeupprättas i Östersund.Genom minskningen av antalet värnpliktiga, som skett vid NB 5, så voredet möjligt att ytterligare samordna verksamheten i och båderymma brigadens utbildning samt kvarvarande artilleriutbildning inom ettkasernområde.Jag föreslår att Försvarsmakten ges i uppdrag att närmare utredamöjligheterna till fortsatt artilleriutbildning i Östersundsgarnisonen av defrån A 4 ej nedlagda krigsförbanden.Med en sådan lösning skulle samtliga vinterutbildade artilleribataljonerbibehålla sin kompetens. En utebliven flyttning innebär en besparing på , . På lång sikt blir det heller intedyrare eftersom utbildningen sker inom en starkt rationaliserad garnison.Resorna för värnpliktiga som utbildas vid NB 5 liksom NB 13 och NB 21blir sannolikt kortare. Samverkan med dessa brigader sker med korta avståndi dag. Samövning kan genomföras mellan brigad och artilleriförband enligtdagens modell, som också underlättas av väl inövade rutiner och med förnorrländska förhållanden korta avstånd.Skulle dessutom ytterligare skolverksamhet lokaliseras till , t.ex.stridsskola nord eller artilleriets stridsskola, är befintlig förbandsutbildning iartilleri en viktig tillgång.Beslutet att avskaffa personminor drabbar i första hand försvaret avNorrland. Ett sätt att kompensera detta är att tillföra förband.Den föreslagna lösningen innebär att antalet artilleriförband som äranvändbara för klimat och terrängförhållanden kan bibehållas pådagens nivå. Lokalisering till innebär att förbanden även kananvändas i Stockholmsområdet.En av landets viktigaste freds- och krigsflygbaser kan tidigt försvaras medindirekt eld.Förutsättningarna i för utbildning av moderna artilleriförband ärur ekonomisk, övnings- och miljösynpunkt utomordentligt goda. På bådekort och lång sikt är det angeläget att ha fortsatt artilleriutbildning inomÖstersunds garnison. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt artilleriutbildning inom Östersundsgarnisonen.
mot · GK02Fö3 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/96:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 I propositionen föreslår regeringen att ettförsvarsmaktsgemensamt centrum för utbildning ochutveckling inom underhållstjänstområdet inrättas. Enligt minmening vore en lämplig lokaliseringsort för ettsådant centrum. En placering i är en bra ochrationell lösning med tanke på samverkan med de andramyndigheter som finns där och med tanke på långsiktigaorganisatoriska förändringar.För utbildning av chefer och enskild personal finns i god tillgångpå lokaler i . Vidare finns god tillgång på lärarpersonal frånMilitärhögskolan och från FMV:Karlstad. Eventuell utbildning av truppbefälsamt stabsövningar kan med fördel ske i Kristinehamn.Närheten till FMV:Karlstad med experter underlättar vid författande avreglementen m.m. och för samordning. FMV:Karlstad har följandeavdelningar: Stabsenhet Affärsenhet Förrådsenhet Förplägnadsenhet Redovisningsenhet (förrådsredovisning) Dirigeringsenhet (transporter mm) BiluttagningsenhetNärheten till i är också avbetydelse. Vid internationella uppdrag är det viktigt att denmilitära försörjningen med lastbilar, tält, mat etc samordnasmed den civila försörjningen som sköts av Räddningsverket.Vid civila katastrofer är det viktigt med civil och militärsamordning.Närheten till centrum, VAC, är av storvikt. Verkstadsunderhåll är besläktad verksamhet med försörjning.Närheten till () med dess mängd avutbildningslokaler och personal. Sjukvård är också en viktig del avförsörjningsverksamheten.Många rationella skäl talar för en lokalisering av Försvarsmaktensförsörjningscentrum till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av Försvarsmaktens försörjningscentrum tillKarlstad.
mot · GK02Fö302 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildning i hjärt- och lungräddning för värnpliktiga Att rädda människoliv vid en olycka, t.ex. en bilolycka,kräver ofta inte särskilt stora kunskaper. Det kan ofta räckamed att kunna lägga ett enklare förband, som etttryckförband, och kunna det mer elementära i att upprätthållalivsfunktionerna, som andning och hjärtverksamhet.Idag utbildas värnpliktiga endast till att kunna stoppa blödning ochupprätthålla andning. Om alla landets värnpliktiga fick utbildning i hjärt- ochlungräddning skulle det innebära att det civila samhället skulle få etttillskott på ca 30 000 utbildade hjärt- och lungräddare, med färska ochaktuella kunskaper och färdigheter. skulle detta få stora positivaeffekter för samhället och förbättra möjligheterna att rädda liv vid olyckoroch katastrofer.Allmänhetens beredskap, attityd och allmänbildning skulle väsentligtförhöjas. leder inte sällan drunkningsolyckor och elchocker i onödan tilldödsfall, därför att åskådare förblir passiva.Att utbilda de värnpliktiga i hjärt- och lungräddning skulle även innebäraen statushöjning för värnpliktsutbildningen och ytterligare höja devärnpliktigas motivation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla värnpliktiga skall få utbildning i hjärt- och lungräddningunder grundutbildningen.
mot · GK02Fö303 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt min mening är det att se över huvudmannaskapetför . , som är Försvarsmaktenssignalspaningsfartyg, har sedan hon togs i tjänst 1984framförts av flottan medan () harskött signalspaningen ombord. Detta, att två organisationermed väldigt olika karaktär ska operera ombord, har ändasedan starten lett till spänningar och i viss mån gått ut övereffektiviteten i arbetet. Flottan har som sin totaltdominerande uppgift i fredstid att vara enutbildningsorganisation. Soldater och officerare tränas iuppgifter som de förhoppningsvis aldrig ska behöva utföra.När flottans organisation i arbete, som ombord på , gör detta att den gärna anpassar sig tillkrigsförhållanden. I fredstid är ett sådant arbetssättolämpligt. Besättningen blir överdimensionerad. Fartygetleds som om det vore ute på ett stridsuppdrag, avMarinkommando Ost. Underhåll och årliga översyner tillåtsta eftersom fred råder. Fartygscheferna har ofta haftsvårt att acceptera att ta order från FRA i allt som inte rörfartygets framförande och säkerhet.FRA å andra sidan har en mycket intensiv verksamhet i fredstid. Och Orioni synnerhet, som i krigstid är väldigt sårbar, har sin viktigaste uppgift attfyllai fredstid. FRA:s underrättelseinhämtning blir därför av bättre kvalitet ju flerdagar kan utnyttjas till havs, och ju smidigare Orionsframförande kan anpassas till underrättelseinhämtningens behov.I har man en civil besättning som framför deras signalspanings-fartyg. Norrmännen har ungefär dubbelt till havs somvad har haft som bäst.Orion är ett dyrt fartyg med dyrbar utrustning ombord. För att få så godavkastning som möjligt på dessa pengar bör fartyget användas så mycket sommöjligt. Jag föreslår därför att pengar för Orions drift och underhåll lyfts urflottans budget och ges till FRA, som får anställa en egen besättning elleranlita en civil huvudman för Orions fredstida drift. Jag föreslår också att helaledningsansvaret för läggs på FRA. Genom detta förslag förvaltasenligt min mening statens pengar väl. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga över huvudmannaskapet över från flottan tillFRA.
mot · GK02Fö304 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen föreslår attLv 4 i skall läggas ned, direkt motsatt den bedömningsom ÖB av militärstrategiska skäl har gjort. Här harpartisinne fått gå före fackkunskapens omdöme.Lv 4 har många fördelar jämfört med andra alternativ, såsom lågutbildningskostnad, låga kostnader för resor för de värnpliktiga, nya ochutomordentligt goda lokaler och övningsmöjligheter. Lv 4 har på ett mycketgott sätt skött övningsfälten i Ystads omgivningar. Kabusafältet har bevaratsöppet och tillgängligt för allmänheten och skyddats från det exploaterings-tryck som sommarstugeägare annars skulle utgöra.Viktigare än Lv 4:s goda lokala och ekonomiska förutsättningar torde ändåÖB:s militärstrategiska bedömningar vara, varför jag motsätter mig nedlägg-ningen av Lv 4. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad i motionen anförts avslår förslaget att istrid med ÖB:s bedömning lägga ned Lv 4.
mot · GK02Fö305 · 1996-10-07 00:00:00 — I Försvarsdepartementets proposition "Totalförsvar iförnyelse" (1996/97:4) anges att frågan om Försvarsmaktensgrundutbildning skall utredas i särskild ordning. Dennagrundläggande flygutbildning omfattas dock inte av dettautredningsuppdrag.Propositionen berör inte flygsäkerhetsfrågorna som är förknippade med dengrundläggande flygutbildningen trots att förslaget går ut på att somförsta land i världen skall integrera grundläggande flygutbildning medmilitärtaktisk och civil flygverksamhet.Därför bör även den grundläggande flygutbildningen, som bedrivs vid F 5 iLjungbyhed, omfattas av det aktuella utredningsuppdraget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utredningen om Försvarsmaktens grundutbildning skall omfattaäven den grundläggande flygutbildningen.
mot · GK02Fö306 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är en stor fördel att en del av de satsningar som görs pådet militära försvaret också är användbara till civila ändamål.Inte minst i samband med naturkatastrofer och stora olyckorhar insatsen av militära resurser varit till ovärderlig hjälp. Vibehöver bara tänka på insatsen av bandvagnar från I 15 iBorås till isolerade åldringar i under snöovädret inovember 1995, något som uppenbarligen räddade liv.Vidare har vi insatserna från försvarets helikoptrar i sambandmed katastroferna med Estonia och Scandinavian , vilkaockså räddade många liv. Dessa erfarenheter måste beaktasvid kommande försvarsbeslut.I ligger landets största petrokemiska anläggningar, bl.a. storaraffinaderier.Inom samma område finns emellertid inget brandskadecentrum. Vid enolycka är det absolut nödvändigt med snabbast möjliga transport till ettspecialistsjukhus om liv skall kunna räddas. utgör helikoptrarna denenda chansen till ett sådant omhändertagande inom den tid som behövs.Längs och på transporteras mycket storamängder farligt gods, som kan ge såväl utsläpp som olyckor. Då behövssnabba insatser av helikoptrar. På öarna i bor flerapersoner som har snabba helikoptertransporter att tacka för sina liv. Varje årinträffar båtolyckor, där utgången blir lycklig tack vare helikopterinsats.Göteborg är största hamn för internationell handel, något som kräversåväl militärt skydd som civil säkerhet. Listan kan göras lång, vad gäller den civila användningen av dennaoersättliga tillgång. Piloter och övrig personal kan också sitt område, vilketären nödvändighet om man skall kunna göra den rätta insatsen.Till detta kommer då självfallet också alla de uppgifter som rör landetsterritoriella integritet - även hotad av smugglare och annat - och dess militärasäkerhet. De kunskaper som man inte skaffar sig i fredstid är det för sent attskaffa sig i ett kris- eller krigsläge.Det vore oförsvarligt och oansvarigt att lägga ned detförband som spelar en så central roll.Helikoptrarna på måste vara kvar! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om helikopterförbandet i .
mot · GK02Fö307 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildningsresurser till försvarets underrättelseverksamhet Anslå tillräckliga utbildningsresurser till försvaretsunderrättelseverksamhet så att mera kvalificeratutbildningsmaterial än TV-thrillers måtte komma tillanvändning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslag till försvarets underrättelseverksamhet.
mot · GK02Fö308 · 1996-10-07 00:00:00 — Huvudprincipen ett län - ett försvarsområde bör alltjämt varagällande. I stället för att slå ihop Fo-staberna på 16 platser ienlighet med det i budgetpropositionen redovisade förslaget,bör nuvarande organisation bibehållas i stort med någrasmärre undantag i övre . Inom ramen för det förslagregeringen själv lägger om variation av storleken avförsvarsområdesstaberna är detta fullt möjligt.Regeringens förslag, som av uttalanden att döma också har stöd avCenterpartiets politiska ledning, vill vi bestämt avvisa. försvar, meden bred och djup folklig förankring, har inget att vinna på denna "masslakt"på Fo-staber runt om i landet.Försvarsområdesstabernas betydelse har inte minskat - snarare tvärtom!I en framtid med ett alltmer tekniskt avancerat försvar med specialiserings-och koncentrationstendenser är det särskilt angeläget med ett relativtfinmaskigt nät av Fo-staber med deras särskilda uppgifter inom totalför-svarets olika delar.Mycket kortfattat kan två uppgifter särskilt lyftas fram som starkaargument för denna närvaro ute i landet.Kommunerna har ansvaret för beredskapsplaneringen - en viktig uppgiftdär Fo-staben i varje län genom sin överblick och kompetens väsentligt kanbidraga till att säkerställa och utveckla beredskapsplaneringens roll inomtotalförsvaret.Det viktiga arbetet inom frivilligorganisationerna behöver ett aktivt ochtillgängligt stöd ute i länen. Den föreslagna nedläggningen, oaktat vad somsägs i propositionen, skulle få allvarliga följder för detta arbete och inteminstför möjligheten att framgent rekrytera och engagera nya krafter.Sammantaget avvisar vi alltså propositionens förslag om nedläggning avFo-staberna.Vårt förslag innebär en fortsatt närvaro med många viktiga framtidaarbetsuppgifter för bl.a. Fo-staben i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag om nedläggning avFo-staber,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om huvudprincipen ett län - ett försvarsområde..11FStockholm den 2 oktober 1996Anders G Högmark (m)()
mot · GK02Fö31 · 1996-10-04 00:00:00 — Kostnader utöver denna ram bekostas över utrikesministerietsbudget.Ekonomiska konsekvenserFörsvarskostnaderna kan inte sänkas därhän att de bestämsenbart av den tillgängliga försvarsförmågan.Beredskap för att eventuellt rusta upp drar också kostnader.Detta måste beaktas när försvarskostnaderna vägs mot andrasamhällskostnader.Vårt förslag är samhällsekonomiskt försvarbart därför att det ryms inomtillgänglig ekonomisk ram och inte heller är behäftat med sådanakonsekvenser som följer av regeringsförslagets ekonomiska önsketänkande.Sammanfattande slutsatsSammanfattningsvis konstaterar jag - inte utan vissbelåtenhet efter åtskilliga motioner i frågan - att den flexiblaförsvarsmodellen numera tycks accepterad på de flesta håll.Däremot är det beklagligt att man inte tagit konsekvensernadärav vid utformningen av Försvarsmakten. Vad Sverigebehöver är nämligen ett flexibelt försvar med internationellanpassning och ekonomisk stabilitet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppväxlingsbar försvarsorganisation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elastiskt utbildningssystem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om variabel försvarsindustri,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rådgivande säkerhetsorgan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompletterande kontrollstation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell anpassbarhet.
mot · GK02Fö310 · 1996-10-07 00:00:00 — Kvinnor i det militära försvaret Regeringen förutsätter att Försvarsmakten fortsätter sittaktiva arbete för att öka antalet kvinnliga officerare och att fådessa att stanna kvar i Försvarsmakten.Regeringen vill i detta sammanhang lyfta fram de idéer och förslag somkommer till uttryck i projektet . Nätverk förkvinnliga officerare bör få administrativt och ekonomiskt stöd frånFörsvarsmakten. Distansundervisningen bör utökas. För att förbättrarekryteringen bör enligt regeringens mening informationen också utökas.Dessa åtgärder och andra rörande t ex fysiska krav är vällovliga men tyvärrotillräckliga. har rekryteringen av kvinnor till officersyrketminskat som avgångarna dramatiskt ökat.Andelen kvinnliga officerare är fortfarande endast . Ingen sektorinom statsförvaltningen torde ha en så låg andel kvinnor bland sinaanställda.1975-80 genomfördes den statliga offentliga utredningen . Den fick en banbrytande betydelse. tycks dock denförsta entusiasmen ha lagt sig. Utvecklingen står stilla eller går t o m i felriktning.Andelen anställda kvinnor i civila befattningar inom Försvarsmakten tycksinte heller öka. Behovet av kvalificerade kvinnliga läkare, sjuksköterskor,socionomer, psykologer och beteendevetare, präster samt köks- och förråds-personal m fl är stort.En ökad andel kvinnor i Försvarsmakten är nödvändig för att göra För-svarsmakten lik samhället i övrigt i detta hänseende. Fler kvinnor i försvaretpåverkar såväl anda som effektivitet i försvaret. Därför anser vi att en statligutredning bör tillsättas med uppgift att studera och föreslå åtgärder för attöka andelen kvinnor inom Försvarsmakten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en statlig utredning om kvinnor vidFörsvarsmakten.
mot · GK02Fö311 · 1996-10-07 00:00:00 — För inte så länge sedan togs stora delar av årskullarna ut tillvärnpliktstjänstgöring. Tjänstgöringen ansågs varaobligatorisk. är det inte så. Antalet unga män sominkallas till militär värnplikt har kraftigt reducerats.Samtidigt som detta skett har kraven som ställs på dem somkallas in stegrats avsevärt. Utan all tvekan är den förnämligamilitärutbildning som erbjuds starkt utvecklande för denenskilde. En förhoppning är att utbildningen också skall varaett konkurrensmedel när de som fullföljt densamma, kommerut på arbetsmarknaden. Pliktlagen säger att de bäst lämpadeskall tas ut.De som tas ut och som med intresse, entusiasm och energi genomförvärnpliktstjänstgöringen gör en samhällsinsats av mycket stor betydelse förvårt land och vårt försvar. I jämförelse med flertalet kvinnor, i första hand,men även män, som i för sig också omfattas av pliktlagen, men inte görvärnplikt, är naturligtvis de värnpliktigas insatser och uppoffringar alldelesenastående. Det är i denna belysning självklart att samhället tillerkännerdessa den "status" de genom utbildningen erhållit.För det första måste utbildningen meritera till högskolepoäng. De flestautbildningarna som värnpliktiga tillgodogör sig kan utan tvekan väl jämförasmed annan poängmeriterande utbildning. Som några exempel bland mångakan nämnas flyg-, ledarskaps-, polis-, sjukvårds-, tekniker- och transport-utbildningar, för att inte tala om alla marinens utbildningar som är värdefullainte minst vid vidareutbildning för handelsflottan.För det andra måste värnpliktiga som utbildas som fordonsförare ochunder utbildningen kör både lätta och tunga fordon, ofta under extremtbesvärliga förhållanden, kunna erhålla civila körkort som motsvarar denutbildning de erhållit under sin värnpliktstjänstgöring, d.v.s. körkort fört.ex.motorcykel, personbil, tung lastbil, buss o.s.v. En självklarhet är att denmilitära förarutbildningen fullt ut svarar mot de civila körkortskraven.För det tredje måste värnpliktiga när utbildningen avslutas kunna få ett"betyg" som talar om vilken utbildning som meddelats och vilka kunskapersom vederbörande tillägnat sig, så att blivande arbetsgivare kan bilda sig enuppfattning om utbildningens betydelse för den tilltänkta arbetsuppgiftten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om meritvärdering avvärnpliktstjänstgöring i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fö312 · 1996-10-07 00:00:00 — befinner sig över 100 000 människor på havet elleri skärgåden utanför . Det motsvarar ungefär enfjärdedel av hela stads befolkning. I vårt modernasamhälles uppgifter ligger bl.a. att sörja för alla dessamänniskors säkerhet. Statistiken visar att avlandets totala antal sjöräddningsinsatser görs i Västsverige.Det rationellaste och effektivaste sättet att utföra sjöräddningsinsatser på äratt använda helikoptrar. Vare sig det gäller att transportera ut räddnings-personal eller utrustning eller det gäller att snabbt hämta nödställda, harhelikoptrarna visat sig vara alldeles överlägsna alla andra alternativ.Det mycket stora antal fartyg som utför olika former avtransporter längs vår , behöver också tillgång till snabbhelikopterassistans vid incidenter av skilda slag. Inte minst Västsverigesindustri kräver till- och fråntransporter av farligt gods. Likaså kräver detmoderna fisket en hög räddningsberedskap.Det är värt att notera att 12. helikopterdivisionen utgör en ryggrad i densamordnade sjösäkerhetsorganisationen i . Denna uppgift förenardivisionen, med sina fyra tunga helikoptrar, med dess viktiga militär-strategiska funktion. Det behov och värde för som 12.helikopterdivisionen så väl dokumenterat ur militärstrategisk synvinkel ärenbart ett om än viktigt argument för att den skall bibehållas på . Densittande utredningen om försvarets helikoptrar och den lämpligasteorganisationen för dessa kommer att bekräfta detta. Ett minst lika starktargument, om inte ändå starkare, för 12. helikopterdivisionens fortsattastationering på är det civila säkerhetsläget i vilket divisionenshelikoptrar utgör en avgörande resurs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 12. helikopterdivisionen fortsättningsvis skallvara stationerad på .
mot · GK02Fö316 · 1996-10-07 00:00:00 — Trafikflygarhögskolans (TFHS) framtid i Flygtrafiken har ökat vad avser utrikestrafiken men denfortsatta ökningen avser nu även inrikestrafiken.Många talar fortfarande om ett pilotöverskott men verkligheten är att den"reserv" som har funnits aldrig varit så stor som angetts och den befintligareserven har tagits i anspråk av marknaden.SAS planerar att öka sin rekrytering ytterligare. Det talas om ca 150 piloterper år, detta i en situation där man i och mer eller mindretömt marknaden på lämpliga kandidater och följaktligen kan förvänta ett ökattryck mot den svenska marknaden.Som exempel kan nämnas att norska flygvapnet har hamnat i kris på grundav de stora och oplanerade förtidsavgångarna. Vissa företrädare för norskaflygvapnet har talat om en halvering. Allt detta talar för behovet av fortsattverksamhet vid TFHS i Ljungbyhed.Frågan om TFHS framtid är ej till någon del avhängig frågan om F 5:sframtid. Skolan kan utmärkt väl ligga kvar och drivas på Ljungbyhedsflygplats även om F 5 avvecklas. Det kan också innebära mer utrymme för attsälja civil flygutbildning utomlands.Jag anser att TFHS primärt borde vara en fråga för Utbildnings-departementet och inte Försvarsdepartementet, inte minst då försvars-ministern själv menar att skolan inte hör hemma inom försvaret. Detta börges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Trafikflygarhögskolans framtid.