mot · GK02A433 · 1996-10-07 00:00:00 — I finns tusentals öar och skär. Av dessaär 130 öar bebodda med sammanlagt ca 6.800 invånare.Ungefär 5.000 personer bor på öar utan fast landförbindelse.Detta är den absoluta glesbygden. På folkpartiinitiativ hardärefter ett kraftfullt arbete för att öka möjligheterna tillboende, service och företagande i skärgården skett isamverkan med kommuner, ochstaten. har befolkningen iskärgården ökat.Skärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetet för att skapadrägliga villkor och förutsättningar för människor som vill bo, arbeta ochverka i skärgården måste fortsätta. Politiska beslut kan undanröja hinder fören positiv utveckling, t.ex. när det gäller skattefrågor. Rätt beslut kan ocksåmedverka till att stimulera ökad kreativitet, fler enskilda initiativ och lokalmobilisering av resurser.Med den nya informationsteknikens möjligheter, där geografiska avståndspelar allt mindre roll, har skärgårdsområdena en unik chans att hävda sig ikonkurrens med andra områden i fråga om nyetableringar och företagande.Att bo i skärgård är verkligen att bo i glesbygd. En levande skärgård är ettmåste om hela ska leva. Politiker, myndigheter och enskilda har ettansvar för att skärgårdens unika miljöer bevaras och att djurlivet skyddasbåde på land och till sjöss.Släpp företagandet lossI alla tider har skärgårdsborna tvingats vara initiativrika ochdriftiga för att överleva. Fiske och jordbruk har varitbasnäringar, men ofta i kombination med andra sysslor. Ettlivskraftigt fiske och skärgårdsjordbruk är fortfarande enviktig förutsättning för en levande skärgård, även ombetydelsen växlar mellan olika områden. Vid sidan av dessanäringar är annat småföretagande det viktigaste medlet atthålla bygden levande. Småföretag ger befolkningen serviceoch arbetstillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärkerde små företagen måste tas till vara på ett ännu bättre sätt.Särskilt viktigt är det att uppmuntra kvinnligt företagandeoch nysatsningar som kan ge kvinnor arbete. Varje steg somtas mot ett bättre småföretagarklimat innebär ökademöjligheter för en levande skärgård.Den förra regeringen genomförde en rad åtgärder för att förbättra villkorenför småföretagande. I och med att Socialdemokraterna tog över maktenhösten inleddes en småföretagarfientlig återställarpolitik som ettdråpslag mot företagandet i skärgård och glesbygd. liberalernahar motsatt sig dessa förslag och håller fast vid den politik som främjarsmåföretagens utveckling. I våra partimotioner om företagandets villkor ochförutsättningar utvecklas den liberala politiken på detta område.Välfärd och valfrihetSkärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärd ochomsorg som människor på fastlandet. Byråkrati får intehindra okonventionella lösningar som passarskärgårdsbefolkningens behov och önskemål.Äldre skärgårdsbor bör kunna bo kvar på sin hemö.Vintervistelse på ålderdomshem kan vara en bra lösning för dem som såönskar. Det är också viktigt att det byggs nya bostäder i skärgården.Ungdomar som vill bo kvar måste få den chansen. På öar där bostäder byggtsunder senare år har befolkningen ökat.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgården är av väsentligbetydelse. Föräldrar skall inte behöva känna oro för att deras barn inte skallkunna ha tillgång till lämplig skola om de väljer att bo i skärgården.Med skolpengsystemet där bidragen följer varje elev finns det störreförutsättningar att bevara små skolor där det finns behov och intresse av attha skolverksamhet. Genom ökade möjligheter till självstyrande skolor kanverksamheten anpassas till de speciella behov som kan uppstå iskärgårdsområden. Genom att ge människor ökat inflytande och ansvar blirdet lättare att lösa närliggande problem med okonventionella metoder än dåbesluten fattas på central nivå. Därför är Socialdemokraternas negativainställning till skolpeng och t.ex. alternativ barnomsorg mycket oroande. Detminskar den flexibilitet som är nödvändig för välfärden i skärgården.Folkpartiet liberalerna menar att en välfärdspolitik som präglas av valfrihetskapar bättre förutsättningar för människor att bo och leva även i skärgården.Den liberala politiken på dessa områden utvecklas i våra partimotioner omskola och barnomsorg. Med vår politik skapas betydligt bättre förutsättningarför en bra skola och barnomsorg i skärgårdens glesbygd.Ålägganden enligtsocialtjänstlagenKommuner med många fritidsboende har under många århaft stora ekonomiska problem. Detta gäller särskiltskärgårdskommuner som också av andra skäl har en svårekonomisk situation. Skärgårdskommunerna får t.ex. interegionalpolitiskt stöd på samma villkor som andraglesbygdsområden.Ett allvarligt problem för många skärgårdskommuner är att de tvingasbetala t.ex. hemtjänst också för de människor som inte är skrivna ikommunen utan bara bor där under några sommarmånader. Dessa människorbetalar inte skatt i kommunen. Sedan fastighetsskatten försvann sominkomstkälla utgör fritidsfastigheterna en ekonomisk belastning förskärgårdskommunerna genom lagreglerad service, t.ex. brandförsvar.Självfallet ska även äldre och handikappade människor ha möjlighet attvara i sina fritidshus när de så önskar. Rimligt är dock att derashemkommun, d.v.s. den kommun de är skrivna i, betalar för den eventuellaservice som då krävs. Skärgårdskommunerna bör inte tvingas stå för dennakostnad.Det finns också en risk att kommuner med ekonomiska problem utnyttjarandra kommuner genom att sända sina äldre och handikappade dit översommaren. Skälet till att detta problem uppstått är att en människas"vistelseort" bestämmer vilken kommun som ska stå för eventuell hemtjänst.Var hon eller han är skriven är alltså inte avgörande. Socialtjänstlagensvistelsebegrepp bör alltså ändras så att det är hemkommunen som får stå fördessa kostnader.Moderna kommunikationer- nya möjligheterGoda post- och telekommunikationer är absolut nödvändigaför skärgårdens innevånare. En mycket liten del av allasvenska hushåll saknar postservice , menav dessa finns många i skärgårdsområdena. Det går att finnalösningar med hjälp av fantasi och god vilja. Samverkanmellan post, andra myndigheter och verk, företag ochkommuner där man drar nytta av varandras kompetens,lokaler och transportmedel bör övervägas där förutsättningarfinns. En lanthandel kan mycket väl vara knutpunkt för olikatyper av service, t.ex. post, apotek och bankverksamhet.Genom utbyggnad av telekommunikationer kan företagande och boende iglesbygd och skärgård få nya bättre förutsättningar. Utbyggnad av AXE-systemet måste färdigställas även i 0176-området. I takt med atttelekommunikationerna förbättrats skapas nya möjligheter för näringsverk-samhet på distans från kunder och uppdragsgivare. Med den nyainformationsteknikens möjligheter, där geografiska avstånd spelar alltmindre roll, har skärgårdsområdena en unik chans att hävda sig i konkurrensmed andra områden i fråga om nyetableringar och företagande.Bra dagligvarubutiker i skärgårdssamhällena är nödvändigt för bygdensöverlevnad. Det finns i vissa fall behov av fraktstöd och investeringsstöd.Medborgarkontor är en form av samlad samhällsservice som bör kunnakombineras med butiksverksamhet. Genom ett samarbete mellan olikamyndigheter kan kombinationstjänster skapas. Staten som ägare till ,Posten, Systembolaget bör därför ta initiativ till en samverkan med andraintressenter för att skapa möjligheter till samlad service i skärgårds-samhällen.FastighetstaxeringenEtt ännu olöst problem för många bofasta skärgårdsbor ärfastighetstaxeringens konsekvenser. Många ägare avattraktiva skärgårdsfastigheter har under hela sitt liv bott ochverkat i skärgården och försörjt sig av fiske och jordbrukeller annat småföretagande. Plötsligt har deras fastighetervärderats till mångmiljonbelopp och ägarna får mycket högaboendekostnader, som för en grupp människor gör det svårtatt bo kvar i skärgården. Följden av detta är att fastboende avrent ekonomiska skäl tvingas sälja sina fastigheter.De nedskrivningsregler som regeringen nu föreslår för att lösa problemenär otillräckliga. Sättet att beräkna taxeringsvärdena måste reformeras. Detnuvarande sättet att beräkna taxeringsvärden är orimligt. Vi anser attmarkvärdet spelar för stor roll i beräkningen av taxeringsvärdet. En lösningkan här vara att marktaxeringsvärdet för småhus begränsas till en viss nivåeller att den s k belägenhetsfaktorn för strand och strandnära fastigheterslopas för permanent bebodda sådana. Det är också orimligt attenergiförbättrande åtgärder ska bestraffas med höjt taxeringsvärde. Dessaförändringar kan göras och för det har avsatt 500miljoner kronor mer än regeringen.Fastighetsskatten måste också reformeras på annat sätt. Det är orimligt attfastigheter drabbas av orimligt höga taxeringsvärden därför att grannhusetsålts till ett högt pris. När man köper hus handlar det också om att kännatrygghet inför åldrandet. Det är oacceptabelt att människor som arbetat hårt ihela sitt liv inte ska kunna få bo kvar i sina hem bara för att just derasområde råkat bli populärt som sommarviste. Den s k Kalifornienmodellen ärett alternativ som måste utredas seriöst. Där läggs inköpspriset till grund föruttag av fastighetsskatt.TurismBehov av rekreation och vila gör att många människor sökersig till skärgården. Dess skönhet och rogivande atmosfär görskärgården attraktiv för turister från såväl som andraländer.Många kustkommuner är oerhört beroende av turism och sommargäster.För det lokala näringslivet är sommarmånadernas verksamhet avgörande förresten av året. Underlag för livsmedelsaffärer, bensinstationer och andraserviceföretag finns tack vare många fritidsboende.För många av dem som lever och arbetar i kustområdena kanturistnäringen utgöra ett viktigt komplement till annan sysselsättning.Turistanläggningar bör inte drivas av kommuner utan av privata företag,organisationer eller på entreprenad av enskilda företagare. Anläggningar sompå ett eller annat sätt är skattesubventionerade skall inte kunna konkurrera utprivata intressenter.För att ta vara på den expansionsmöjlighet som borde finnas inomturistbranschen vill vi sänka turistmomsen till . Även omkostnadsläget inte är det enda problemet är vi övertygade om att en sådanåtgärd skulle ha en mycket positiv effekt på sysselsättning och tillväxt inomen mycket viktig bransch.Den speciella skärgårdsmiljön har lockat konstnärer ochkulturskapare. I det moderna skärgårdslivet måste inslag av hemslöjd, musik,hantverk och gamla brukningsmetoder tas till vara. Hembygds- ochslöjdföreningar har en viktig funktion som kulturbärare.Regionalpolitken, EU ochskärgårdenEU:s regionalpolitik har till uppgift att stärka den strukturellautvecklingen i . Utnyttjande av EU-bidrag förutsätternationella satsningar i allmänhet motsvarande EU-bidraget.När det gäller jordbruksstödet var det för den förra regeringen självklart atträkna skärgårdsområden som saknar landförbindelse till de mindre gynnadeområdena (LFA=less favoured areas) så att de skulle få den högsta EU-ersättningen. Det är mycket olyckligt att den nuvarande regeringen haromprioriterat resurserna på ett sådant sätt att skärgården kommer att fåminskat stöd. Det är angeläget att fördelningen av regionalpolitiskt stöd görsrättvist och kommer alla regioner i behov av stöd till del oavsett avstånd tillhuvudstaden.Stockholms läns landsting har tagit ett unikt stort regionalpolitisktansvar för denna glesbygd, vilket varit en absolut förutsättning för att denpositiva utvecklingen kunnat komma till stånd. Staten kan inte helt avsvärasig ansvaret för den glesbygd som ligger inom samma länsgränser somhuvudstaden.Det finns all anledning att justera reglerna för regionalpolitiskt stöd så attdet även kommer skärgården till godo. i måste fåen större del av de anslag till regional utveckling som syftar till att ökamöjligheterna att leva och verka i glesbygd.SjöfartTransporter till sjöss är ett relativt miljöanpassat, energisnåltoch säkert sätt att frakta människor och gods. Det finns dockmycket att göra för att ytterligare förbättra sjöfartensmiljövänlighet, säkerhet och effektivitet. För att tryggakusttillsyn och säkerhet är det viktigt att kustbevakning,sjöpolis och lots- och fyrverksamheten hålls på en rimlignivå. Bemannade utsjöplatser bevaras t.ex. enligt den modellför samverkan som används för Svenska Högarna i Norrtäljekommun.Inte sällan begås brott mot bestämmelserna för hur miljöfarligt gods skallhanteras i hamn, eller transporteras till sjöss. De som inte respekterarreglerna bör få mer kännbara påföljder. , sjöfarts-inspektionen, tullen och länstrafikgrupperna bör förstärkas så att fler"flygande" kontroller kan göras.När uppgifter om fartygslasterna saknas kan följderna vid en ev olycka blikatastrofala. Räddningspersonalens möjlighet att göra en effektiv insatsminskar som de kan utsätta sig för stora risker. Detta är ett problemsom bör uppmärksammas av länsstyrelser och andra berörda myndigheter.Världens tankerflotta består till oroväckande stor del av omoderna ochföråldrade fartyg som utgör en ständig fara för den miljön. Vid enoljeolycka blir konsekvenserna för havet och djurlivet katastrofala ochkostnaderna för saneringsarbetet uppgår till mångmiljonbelopp.Säkerhetskraven regleras till stor del av internationella avtal, men dettahindrar inte från att gå vidare och ställa högre krav på fartyg somtrafikerar svenska vatten och anlöper svenska hamnar. Kemikalieprodukterskall numera transporteras i fartyg med dubbelskrov, och samma krav bordesjälvfallet även gälla fartyg som skall frakta petroleumprodukter. börverka för att samtliga inför liknande regler.Många transporter skulle inte behöva gå genom skärgårdens känsligastedelar. Genom att flytta ut viss hamnverksamhet till , Nynäshamneller skulle de känsligaste områdena i inteberöras av detta problem. Dessutom skulle antalet tunga transporter genomStockholms innerstad reduceras. Vidare minskar behovet av att öppna någonny farled och projektet med Rödkobbsleden kan läggas ner. Möjligheten attbygga rörledningar för oljetransporter bör prövas. Standarden på riksväg 73mellan och måste höjas på de sämsta bitarna avvägen. Detta är inte minst motiverat genom det nya avtalet förGotlandstrafiken som anger att fortsätter som hamn för dennatrafik.Färjetrafiken kommer sannolikt att öka i under de närmaste årengenom ökad turism och handel med grannländerna i öst. Detta kommer att hastor betydelse för kommunerna längs hela , bland vilka mångahar vänorter i öst. Vi är självfallet mycket positiva till ökat utbyte ochkontakt med våra grannländer. Vi vill erinra om att det är angelägetatt vi kommer överens om att anpassa transportsystemen till vad miljön tål.Beträffande färjetrafiken är utsläppen alldeles för stora.Luftföroreningar och buller måste radikalt minskas. Svavelhalten ibunkeroljorna får inte vara högre än den nivå som tillåts på land.Rökgasrening ska vara lagfäst och miljödeklaration av bottenfärger ärangeläget.NaturskyddsfondPrincipen "förorenaren betalar" skall givetvis även gälla iskärgården. En möjlighet är att inrätta en naturskyddsfondsom finansieras med passageraravgifter. Fonden kanexempelvis förvaltas av en från rederierna fristående styrelsesammansatt av företrädare för skärgårdskommunerna,miljöorganisationerna, etc.Fondens medel skall kunna användas för t.ex. återställande av skadadestränder, forskning och insatser för en levande skärgård.ÖstersjösamarbeteVi i är mycket duktiga vad beträffar rening avavloppsvatten och förebyggande åtgärder för att förhindra"havsdöd" på grund av exempelvis lakvattenutsläpp. I andraÖstersjöländer, exempelvis de baltiska staterna, ärsituationen betydligt sämre. kommun har arbetathårt för att hjälpa sin vänort att bygga ettreningsverk med alla de regler och kriterier som vi har iSverige, för att kunna bibehålla den standard vi har påÖstersjön idag.För oss liberaler är det en självklarhet att arbeta för en utvidgning avsamarbetet mellan öst och väst runt vårt gemensamma hav. Kommunernaborde i liknande projekt kunna få ta del av stödpengarna ur den miljardfondsom nu inrättats för Östersjösamarbetet.MinkproblemUnder har en ny, mycket starktmiljöpåverkande faktor slagit till i framför alltytterskärgården, . Den förvildade , som intehör till vår naturliga fauna, har etablerat sig i en sådanomfattning, att i stort sett bara Svenska Högarna av de yttreögrupperna går fria. Följderna för fågellivet i dessaområden är helt förödande. Inom stora områden, värstdrabbade är kanske och Bullerö skärgårdar,har all häckning av de fågelarter som häckar strandnäraupphört. Alkfåglar som tobisgrissla och tordmule, andfåglarsom ejder, storskrak och svärta, måsfåglar och tärnor, dvs defågelarter som med sina stora förekomster gjort Stockholmsyttre skärgård till en världsunik fågelbiotop, har nästan heltförsvunnit från dessa områden.Förutsättningarna för fågellivet i ytterskärgården har de senaste två, treåren förändrats katastrofalt. Där man tidigare alltid sågflockar av ejder, skrak och svärta simma omkring mellan kobbarna och därman över större fågelskär, som t ex Tärnskär, såg moln av hundratals måsar,trutar och tärnor - där är det nu alldeles tyst. Endast ytterst ute till havs,vidde allra yttersta småskären ser man sjöfågelflockar. Vissa arter, som redanförut endast fanns i begränsade antal, är helt försvunna. Däremot serman ständigt minkar, metodiskt genomströvande varje skreva på öarna, manser dem ofta simma fram och tillbaka från kobbe till kobbe. Det är först desenaste åren som de förödande effekterna för ytterskärgården har visat sig.Det behövs nu snabba och kraftfulla åtgärder för att kunna rädda det unikafågelbeståndet i yttre skärgård! och bör få i uppdrag att arbeta med ett program för att rädda fågellivet.MarinbiologiDet marinbiologiska laboratoriet i Kappelskär är enangelägenhet för såväl stat, landsting som kommun. Våraidéer om hur denna verksamhet kan utvecklas avser vi läggaett separat förslag på i samband med att regeringensproposition om marinbiologi lämnas . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagarklimatets vikt för en levande skärgård,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om välfärd och valfrihet i skärgården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av socialtjänstlagens vistelsebegrepp,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ till samverkan mellan statliga myndigheter, verk ochbolag med kommunala och privata intressenter för en samlad samhällsservicei skärgårdssamhällen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetstaxeringen för bofasta i skärgårdsområden,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av turistbranschen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av regionalpolitiska resurser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kustnära sjöfarten,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Östersjöfonden,510. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionenanförts om och insatser för att räddafågellivet från härjningar.6