mot · GK02Fi210 · 1996-10-07 00:00:00 — Vissaförändringar har dock gjorts i med utgångspunkt i bl a följandeprinciper:- Det nya totalförsvarsbeslutet får inte leda till osäkra investeringar isamband med flyttningar av fredsförband. De långsiktigautvecklingsmöjligheterna på varje förbandsort är avgörande.-- Vinterutbildningen förstärks.-- Utvecklingsbara garnisoner eftersträvas av kostnads- ocheffektivitetsskäl.-- Försvarsberedningens betoning av strategiska läge fullföljs.-- En geografiskt spridd marin närvaro bevaras.-Centerpartiet och regeringen är överens om förslaget till nytttotalförsvarsbeslut . Förslaget innebär ettbalanserat totalförsvar som anpassas till hotbilden.Målsättningen är att hela skall försvaras. Förslagetpresenteras i propositionen 1996/96:4, Totalförsvar iförnyelse. I förhållande till regeringens förslag harCenterpartiet inga anslagsförändringar inom utgiftsområde 6.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndDet internationella utvecklingssamarbetet hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska verksamheter.Förutom motivet att visa solidaritet med människor som hardet svårt, är det ett bidrag till att lösa ett antal centralainternationella problem, vilka måste lösas om intemänsklighetens livsbetingelser gradvis skall försämras. Detär således ett gemensamt ansvar att angripa i grundengemensamma problem, som annars hotar jordens överlevnad.Centerpartiet har presenterat en särskild motion ominternationellt utvecklingssamarbete som bland annatutvecklar syn på det kritiska läget vad gällerlivsmedelsförsörjningen i världen. En annan viktig del imotionen är kravet på att beakta kvinnornas situation i debiståndsinsatser som görs.I en överenskommelse med regeringen beslutade Centerpartietatt stödja en sänkning av biståndsramen som ett led i arbetet med att stärkastatens finanser. Som en följd av detta beslut fastställdes biståndsramen tillcirka av BNI. Vi föreslår inte någon ökning av biståndsutgifternai förhållande till regeringens förslag , men i motionen uppmanar viregeringen att återkomma till med en redovisning av huråtergången till enprocentsmålet skall ske.Inom området internationellt bistånd finansieras också samarbetet med Öst-och . har i en särskild motion beskrivit hur vi serpå framtidsmöjligheterna runt där samtkommunismens och planekonomiernas sammanbrott har skapat helt nyaförutsättningar för samarbete. I och med och EU-medlemskap har Östersjösamarbetet stärkts ytterligare, och regionensställning som en betydelsefull del av har tydliggjorts.Barentsregionen är mycket rik på naturtillgångar, men utgör ettav de mest miljöförorenade områdena i . Vi har i en motion omsamarbetet inom betonat att måste öka sina insatser iområdet, och givit förslag på åtgärder för att ytterligare stärka samarbetetinom regionen.Vi föreslår inga anslagsförändringar inom utgiftsområde 7.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarInvandrarpolitiska frågor får inte bli ett avgränsat politisktområde bland andra. Då riskeras att helheten försvinner.Jämställdhet skall vara en naturlig del av alla politiska områden. Vi menaratt samma borde gälla för invandrarpolitiken. Jämställdhetslagen bördessutom kunna breddas till att även gälla jämställdhet mellan människormed olika etnisk och kulturell bakgrund.Skolan och utbildningssystemet i sin helhet har en mycket stor betydelse iambitionen att skapa ett mångkulturellt samhälle. Skolan har vid sidan om enkunskapsförmedlande roll en allt viktigare uppgift som opinionsbildare ochvägvisare för kulturell kompetens. En förutsättning för att klara av att följaundervisningen är att invandrarelever ges goda språkkunskaper i svenska. Förinvandrarelever är tillgången till hemspråksundervisning enförutsättning för att klara av att lära in ett nytt språk. För att underlättadettaoch skapa större flexibilitet föreslås i en invandrarpolitisk motion att ettsystem med hemspråkscheck införs. Motsvarande checksystem föreslås ävenför sfi-undervisning.Invandrarna har en högre arbetslöshet än befolkningen i övrigt. Mångainvandrare riskerar att förlora framtidstron. Invandrare måste vara enprioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken. Lagen mot etniskdiskriminering har inte visat sig ge avsedd effekt. Mot denna bakgrund anserCenterpartiet att lagen bör skärpas.Centerpartiet anser att ökat lokalt självstyre bör införas med direktvaldalokala stadsdelsstyrelser i invandrartäta områden. Genom detta kan lokaltengagemang, delaktighet och ansvar för närområdet uppmuntras. Enförutsättning för att få medel för insatser i invandrartäta områden skall varaatt det finns en lokal självförvaltning som beslutar om vilka insatser somskall göras.Andelen äldre invandrare kommer att öka. Inom denna grupp kommer ävenatt finnas en större blandning av olika nationaliteter. Mycket litet har gjortsför att planera och möta denna nya situation. Inom den offentliga sektornkommer stora personalgrupper att ställas inför en situation där deras språkligakompetens inte alltid räcker till. Detta måste beaktas. Språkkunskaper skallges ett meritvärde vid anställning inom kommun och landsting.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgCenterpartiet presenterar i en särskild motionställningstaganden kring hälso- och sjukvården. Vi föreslåringa anslagsförändringar inom utgiftsområdet.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikappCenterpartiet vill förena trygghet och frihet. Välfärden ska gealla medborgare trygghet och personligt ansvar för sina livoch handlingar. Grundtrygghet innebär att statens rollbegränsas till att finansiera grundläggande behov. Sedandessa behov tillgodosetts, måste människors personligtpräglade behov och önskemål ges utrymme. Vi föreslår ingaanslagsförändringar inom utgiftsområdet.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomI en särskild partimotion redovisar en radförslag för att långsiktigt stärka situationen för de äldre. Viföreslår ingen förändring av utgiftsområdets ram.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnCenterpartiet har arbetat för att få ett merrättvist familjepolitiskt stöd, vilket vi utvecklar i en särskildmotion.Centerpartiet vill reformera det familjepolitiska stödet och föreslår på siktett samlat stöd till barnfamiljerna i ett särskilt barnkonto. Detta barnkontoskall ersätta nuvarande föräldraförsäkring och barnbidrag . För föreslår vi att nuvarande obeskattadebarnbidrag behålls. Barnkontot skall vara beskattat och avdragsrätt förerlagda barnomsorgskostnader ska införas.Ingen förändring föreslås i ramen.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetArbetsmarknadspolitiken skall medverka till anställning.Genom förändringar i arbetslöshetsförsäkringen medinförande av bl.a. en bortre parentes markeras tydligare attdenna är en omställningsförsäkring. En bortre parentes förarbetslöshetsersättning skapar starkare incitament för denenskilde att ställa krav på utbildning eller annan åtgärd.Individuella handlingsplaner, omställningsutbildning ochstörre lokal samordning skapar goda förutsättningar för attkunna återkomma till arbetslivet. Arbetslöshetsersättningenär föremål för utredning, , från vilkenförslag väntas i höst.Centerpartiet presenterar i en särskild partimotion ett förslag till nyarbetslivsförsäkring.Ingen förändring föreslås i ramen.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivCenterpartiets arbetsmarknadspolitik bygger på arbetslinjen.Det innebär att alla i första hand ska ha ett arbete på denordinarie arbetsmarknaden. Om och när detta inte är möjligtska utbildning, praktik eller andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder erbjudas. Dessa åtgärder skall syfta till att höjakompetensen för att kunna ta ett nytt arbete, förhindrapassivisering och social utslagning.Den traditionella arbetsmarknadspolitiken kan inte lösa sysselsättnings-problemen. Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken.En väl fungerande arbetsmarknad är en viktig förutsättning för möjligheternaatt uppnå de ekonomisk-politiska målen. Ökad tillväxt genom aktivnäringspolitik ger ökad sysselsättning. I sin näringspolitiska motion harcenterpartiet presenterat förslag till åtgärder som leder till ökad syssel-sättning.Centerpartiet har i överenskommelse med regeringen om den s.k.sysselsättningspropositionen lagt fast målet att den öppna arbetslösheten skallhalveras . Halvårsvisa avstämningar skall göras.Den traditionella arbetsmarknadspolitiken har förenklats, gjorts merflexibel och decentraliserats. Flera steg har tagits i denna riktning. Störresamordning och samverkan lokalt skapar större effektivitet. Arbets-förmedling, försäkringskassa och kommunen måste i ökad utsträckningsamarbeta. Förändringarna i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna innebäratt arbetsförmedlingarna nu kan hantera åtgärderna på ett mer flexibelt sätt.Inrättande av arbetsförmedlingsnämnder där kommunerna skall utsemajoriteten av ledamöterna leder till att den lokala nivån stärks vilket medgermer flexibla lösningar. Kommuner och landsting ges möjlighet att anställaarbetslösa för angelägna verksamheter som eljest inte kommit tillstånd.Genom överenskommelsen mellan och regeringen omförändringar av arbetsrätten kommer den lokala nivån att stärkas. Genom bl.a.en ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, görsförenklingar för att underlätta nyanställningar. Vikariatsanställda som underlång tid gått på upprepade vikariat ges rätt att kräva tillsvidareanställning.Deltidsanställdas ställning stärks. En regel införs som ger de deltidsanställdaförtur till mer tid om företaget har behov av ytterligare arbetskraft.Inga förändringar föreslås inom ramen eller av densamma.Utgiftsområde 15: StudiestödDet särskilda utbildningsbidraget som införs är ett led iden uppgörelse mellan och regeringen somskedde i sysselsättningspropositionen.Utbildningsbidraget innebär att personer ges möjlighetatt under högst ett studieår studera på motsvarande grundskole- ellergymnasienivå. Beloppet är motsvarande det i arbetslöshetsersättningen ellerkontant arbetsmarknadsstöd. Bidraget införs och ska gälla iavvaktan på ställningstagande till ett nytt studiestödssystem. Ingaförändringar föreslås inom ramen.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningÅtskilliga åtgärder som föreslås av regeringen är förslag somCenterpartiet drivit . Det kraftigt utökadeantalet fasta platser vid mindre och medelstora högskolorförverkligar ett gammalt centerkrav på decentraliseradutbildning. Fasta forskningsresurser till mindre ochmedelstora högskolor har samma bakgrund. Kravet på nyauniversitet reste . Vi välkomnar attregeringen nu föreslår åtgärder som gör det möjligt för ettantal högskolor att bilda universitet före sekelskiftet.Ändå måste vår slutsats av detta bli att regeringens åtgärder inte räcker.Även om man ger de mindre och medelstora högskolorna fastaforskningsresurser är satsningen för liten och alltför koncentrerad till destörre högskolor som kan bli universitet . Vi föreslårdärför att ytterligare utöver regeringens förslag anvisastill forskning vid dessa högskolor för åren 1998 och 1999.Vi avvisar dessutom regeringens förslag om att villkora den fortsattaförstärkningen av resurser med att ta statlig kontrollöver de s.k. löntagarfondsstiftelserna.Regeringen förklarar att man avser återkomma med enproposition om forskarutbildningen. Bl.a. vill man invänta remissyttrandenöver betänkandet "Studiefinansiering och examina i forskarutbildningen" (Ds1996:35). Enligt vår mening är det dock angeläget att fortsätta denomvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster somfyrklöverregeringen inledde.Som ett första steg för att omvandla utbildningsbidrag till doktorandtjänsterföreslår vi extra anslag om till forskarutbildningen frånoch med 1998. 1999 bör detta anslag ökas med ytterligare 75 miljoner kronor.I motionen föreslår utgiftsökningar som motsvarar 175miljoner kronor . 1999 innebär våra förslag utgiftsökningar medytterligare . Därutöver föreslår vi en satsning påtransport- och kommunikationsforskning vid på medför ökade kostnader med ca 20miljoner kronor 1997. Satsningen bör finansieras helt med medel inomutgiftsområde 22, Kommunikation. Sammantaget innebär förslagenutgiftsökningar om ca 1998 och ytterligare ca 130miljoner kronor 1999. Regeringen bör återkomma med förslag då nästa årsramar skall presenteras.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidRegeringen har föreslagit ett system där man under två åravräknar vardera från det statliga stödet tillregional kulturverksamhet. Det innebär att staten det tredjeåret skulle "hålla inne" av anslaget för att iställeti projektform fördela detta anslag till olika institutioner. Viser detta som ett byråkratiserat system. Vi befarar att statensdetaljstyrning över institutionernas verksamhet förstärksistället för att leda till ett förtroendefullt och merkulturpolitiskt inriktat utvecklingsarbete. Vårt förslag äristället att staten, i de områden som kommer att omfattas avregional försöksverksamhet enligt propositionen om nyregional samhällsorganisation, ger möjlighet till attsjälvständigt fördela dessa resurser. Detta skulle då främstinriktas på att stödja och utveckla olika arrangörskap, bl.a. isamarbete med studieförbunden, utifrån de regionalautvecklingsplaner som bör tas fram i samarbete mellanlandsting/regionfullmäktige och kommuner.Vi anser också att Rikskonserters produktionsverksamhet kan minska med3 , utöver regeringens förslag. Dessa resurser bör iställetanvändas till en stärkt regional verksamhet (B 2-anslaget).Sverige har aktivt och förtjänstfullt utvecklat samarbetet och dekontaktskapande åtgärderna mellan människor runt . Regeringen hari samarbete med särskilt anvisat för attutveckla detta Östersjösamarbete. Det är viktigt att det mellanfolkligasamarbetet också stärks på det lokala planet. Vi föreslår att 50 miljonerkronor av miljarden kan användas till kontaktskapande verksamhet genomsvenska folkrörelser, föreningsliv och studieförbund främst i ochÖsteuropa.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggandeVår bedömning av utgiftsbehovet överensstämmer medregeringens. Det är med tillfredsställelse som Centerpartietnoterar att kostnaderna för räntebidragen beräknas sjunkamed ca 1997 till följd av sänktamarknadsräntor. De sjunkande räntorna finner mycket av sinförklaring i den beslutsamhet och politiska stabilitet somsamarbetet mellan och regeringen har uppvisat.Saneringen av statens finanser inger förtroende och fårpositiva effekter på flera områden som en följd av sjunkanderäntor, liksom på den svenska ekonomin i stort.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingDen regionala utvecklingen avgörs av kraften och viljaninom regionalpolitiken. Samordning mellan ekonomisk ochfysisk planering måste prioriteras och det lokala perspektivetstärkas. Ambitionen att hela skall leva utgår från attmänniskor kan bosätta sig varhelst de själva önskar. Enlevande landsbygd är beroende av att service,kommunikationer, utbildning m.m. finns tillgängligt.Möjligheten till distansarbete gör att fler väljer att bosätta sigutanför de traditionella tätorterna. För att understödja dettaföreslås i regionalpolitiska motion attenhetstaxa för ISDN-kapacitet, eller motsvarande, skallinföras.Staten bör ta ett mer aktivt ägaransvar i statliga verk, myndigheter ochbolag. Regionalpolitiska hänsyn måste sättas i första rummet. i statliga myndigheter, verk eller bolag skall föregås av enregionalpolitisk konsekvensanalys.Beslut som fattas inom olika samhällssektorer har stor betydelse förtillväxt, sysselsättning och service i landets olika delar, och därmed för denlångsiktiga regionala utvecklingen. har i annan motion krävt ettmoratorium för bildande av sektorsvisa storregioner i den statligaförvaltningen, i avvaktan på att en mera effektiv länsbaserad förvaltning kanbildas. En samlad statlig länsförvaltning måste utredas, somalternativ till den regionala organisationen. Utökad länsdemokrati, meddirektvalda regionfullmäktige, ger regionerna större ansvar för regionalsamhällsplanering och förbättrar möjligheterna att skapa ekonomiskt mereffektiva verksamheter. anser att försöksverksamheten medregionfullmäktige bör utvärderas med sikte på att skall kunna fattabeslut om ett rikstäckande system med regionalt självstyre med ikraftträdandei samband med valet . Enligt mening bör detta systembygga på direktvalda regionfullmäktige.För en stabil utveckling på landsbygden är det viktigt att basnäringar somjord- och skogsbruk samt fiske kan utvecklas. Produktion av livsmedel ochråvaror är en viktig del av landsbygdens ekonomi. Landsbygdsstödet bidraraktivt till utvecklandet av företag och ökad sysselsättning på landsbygden. Ipartimotionen framhålls även att det är viktigt att kvinnors företagandeprioriteras inom ramen för detta stöd. Regeringens förslag om attlandsbygdsstöd även skall kunna ges i större orter avvisas av Centerpartiet.Detsamma gäller regeringens förslag om ändrade regler för lokaliseringsstödtill lokaler för uthyrning.Vidare anser att regeringen skall verka för att Botniabananoch Atlantbanan ingår i och prioriteras som TEN-projekt. Ingen förändring avutgiftsområdets ram föreslås.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdFramtidens största utmaning är att bygga ett samhälle somstår i samklang med naturen. Varje generation måste betalaför sig. Miljöskulden måste försvinna. Att förändra samhällettill ett kretsloppssamhälle kräver en stor omställning. Detförutsätter människors engagemang och delaktighet.Omställningen till kretsloppssamhället ställer krav på nymiljöteknik, bidrar till miljövänliga energi-, transport- ochdistributionssystem. Det ger nya jobb och resurssnålareproduktion. förespråkar ekonomiska styrmedelsom ett instrument i miljöpolitiken. Ansträngningarna attuppnå en gemensam miniminivå för koldioxidskatt inom EUmåste intensifieras. En skatteväxlingsreform måstegenomföras. I en särskild motion har utvecklathur vi vill att miljöpolitiken ska utformas. Vi anser attansvaret för kretsloppsidéernas genomförande måste ligga påalla samhällssektorer.I motionen föreslår vi ökade resurser till kalkningsverksamheten och förbevarande av skyddsvärda biotoper och markinköp för naturvårdsändamål. Viföreslår att detta bör finansieras inom programmet för omställning till hållbarutveckling. Den långsiktiga finansieringen av kalkningsverksamheten börlösas via en kväveoxidskatt. Regeringen bör skyndsamt återkomma tillregeringen med förslag till sådan skatt. Ingen förändring föreslås i förhållandetill regeringens ram.Utgiftsområde 21: EnergiEnergisektorn måste kretsloppsanpassas. framtidaenergisystem måste baseras på förnybar energi somproduceras över hela landet. Den redan utbyggdavattenkraften, bioenergi, vind och sol måste vara framtidensviktigaste energikällor. Kärnkraften kan inte ingå som en deli ett kretsloppsanpassat energisystem. Den medför dessutomoacceptabla risker, därför måste den avvecklas. Centerpartietdeltar konstruktivt i de överläggningar som för närvarandepågår om energisystemets utformning i syfte att utveckla ettuthålligt energisystem. Inga förändringar föreslås inomutgiftsområdets ram.Utgiftsområde 22: KommunikationerRegeringen kommer att presentera ettförslag till transportinfrastrukturens långsiktiga utveckling.Genom en överenskommelse mellan ochregeringen har anslaget till de enskilda vägarna kraftigt höjts,från 330 miljoner till 610 miljoner. Medel från anslagetnybyggnation har överförts för att möjliggöra höjt anslag tillenskilda vägar.I trafikpolitiska motion anges riktlinjer för kommandetransportinfrastrukturprogram. Det finmaskiga vägnätet måste prioriteras.Behovet av omställning mot ett hållbart samhälle måste prägla trafikpolitiken.Centerpartiet anser att det skall införas en nollvision för fossila bränslen.Därför bör det läggas fast en plan för hur fossila bränslen successivt skallfasas ut och ersättas med förnybara bränslen.Regeringens förslag om fortsatt monopol för AB Svensk Bilprovningavvisas. Det finns inget som talar för att en avveckling skulle vara tillnackdelför service och tillgänglighet.Centerpartiet avvisar även regeringens förslag till utökad kreditgaranti förDennispaketet. Osäkerheten runt Dennispaketet är betydande. Centerpartietanser att ett moratorium för Dennispaketet bör införas. Dennispaketetsinnehåll måste utredas på nytt. Vi föreslår att en ny statlig förhandlingsmansnarast tillsätts och att i avvaktan på en helhetslösning inga ytterligaredelbeslut tas. har numera sektorsansvar. En sektorsansvarsanalysav Dennispaketet bör genomföras.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma med enredovisning av kostnaderna för de svenska landanslutningarna. I avvaktan påatt en utvärdering kommit till stånd bör inga nya delbeslut tas.Bidragen till de kommunala flygplatserna i skogslänen bör höjas med 15miljoner. föreslås bidra med dessa medel. Det får ankommapå regeringen att närmare utforma hur bidrag till dessaflygplatser skall regleras. anser även att ett system för statligupphandling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga, men intekommersiellt intressanta, bör införas. Finansieringen av en sådanupphandling bör ske genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor.Ingen förändring föreslås av utgiftsramen.Inom ramen för sektorsforskning inom utgiftsområdet 22 föreslås att 20miljoner reserveras på anslag E 22 Kommunikationsforskningsberedningenför en satsning på en inernationell högskola för transport och kommunikationvid . Inga förändringar föreslås av utgiftsramen.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarDet miljöprogram för jordbruket som utarbetats i enlighetmed intentioner verkar i full omfattning från1996. Miljöprogrammet omfattar bl.a. miljöåtgärder förbevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald ochkulturmiljövärden, insatser inom miljökänsliga områden ochfrämjande av ekologisk odling fördelade på tre program.Som ett led i uppföljningen av den överenskommelseCenterpartiet gjorde med regeringen har detnu överenskommits att miljöstödsprogrammet ska tillförasytterligare sammanlagt , varav 300miljoner i nationell finansiering. Detta är en angelägenförstärkning mot bakgrund av de höga miljöambitioner sombör finnas på jordbrukets område.För kommande år förutsätter vi att medel avsätts så att resterande del avden framförhandlade miljöstödsramen i kan utnyttjas.Utgiftsområde 24: NäringslivSverige har en strukturell arbetslöshet. Istorleksordningen 500.000 nya arbetstillfällen behöverskapas i landet. Den privata sektorn måste ges långsiktigaförutsättningar att växa. I ett så kritiskt arbetsmarknadslägeär det av avgörande betydelse, att den initiativkraft ochskaparglädje som finns tas tillvara i syfte att skapa ettnäringsliv med stor mångfald. behöver såväl storasom små företag om vi ska få en ökad tillväxt och därigenomlägre arbetslöshet och ökat välstånd.De mindre företagen svarar för en stor del av sysselsättningen. Det är ävendessa företag, tillsammans med nystartade företag, som har den störstapotentialen att skapa nya arbetstillfällen.Centerpartiet har i motionen Näringspolitik för tillväxt föreslagit åtgärderför att förutsättningar för ett bra näringslivsklimat ska skapas i . Imotionen pekar vi på områden som behöver förändras och utvecklas.Utvecklingen av miljömarknaden är ett område där det finns stora potentialerför såväl nya företag som nya arbetstillfällen. Allt talar för att demiljövänligaoch resurseffektiva företagen kommer att bli de mest framgångsrika iframtiden. ligger väl framme på detta område, men vi kan blibättre. Den stora potentialen för kvinnors företagande måste också tastillvara. Runt om i finns en enorm kvinnokraft med en unik förmågaatt med små medel ta sig an olika samhällsproblem, utvecklingsprojekt ochidéer. föreslår att ett tioårigt program för främjande av kvinnorsföretagande bör utarbetas.En annan fråga av avgörande betydelse för att människor ska våga startaföretag är det sociala skyddsnätet.