mot · GJ02Ub18 · 1996-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:145 Kvalificerad yrkesutbildning m m. I propositionen föreslås bl a vissa förändringar vad avserinterkommunal ersättning till påbyggnadsutbildningar.Begreppet påbyggnadsutbildning inom komvux infördes förde tidigare specialkurserna vid gymnasiereformen 1991 dåden s k stora och lilla ramen, inom vilka specialkurserna hörthemma, avskaffades. försvann möjligheten förlandstingen att vara huvudman för ett flertal specialkurser, bla de konsumentekonomiska kurserna som bedrevs vidlanthushållsskolorna. Regeringen gav därför klartecken föratt i annan form ha denna utbildning kvar, stiftelser ellerkommanditbolag bildades. Vidare beslutades att det ärelevens fria val som ska vara avgörande vilken utbildningeleven går.Regeringen konstaterade redan i budgetprop. 1994/95 att möjligheterna attanordna motsvarande utbildning i komvux inte var reell. En stor del aveleverna kommer från andra kommuner än anordnarkommunen och derashemkommuner är obenägna att betala interkommunala ersättningar.I den nu framlagda propositionen föreslås försöksverksamhet med visskvalificerad yrkesutbildning, men regeringen konstaterar också att förslagetinte löser de akuta problemen. Men regeringen markerar ändå vikten av ettbrett utbud på eftergymnasial nivå i kommunerna. Förslaget mynnar ut i attkommunens skyldighet att betala interkommunal ersättning för elever somdeltar i påbyggnadsutbildning är "av en på visst sätt begränsad skyldighet förhemkommunerna att betala sådan ersättning".Enligt min mening löses inte de akuta problemen som uppstått vid vissaskolor bl a lanthushållsskolorna med regeringens förslag. Ett exempel:Ryssby lanthushållsskola i fick enligt regeringsbeslut i juni1995 status som fristående skola och därtill så kallad "kompletterande skola"med två specialkurser. Kompletterande skola innebär att utbildningarna är avnationellt intresse och ska finansieras med statsbidrag. Men statsbidragetsstorlek har inte förändrats trots att interkommunala ersättningssystemet ipraktiken försvann. Med facit i hand kan man konstatera att "man ger medena handen och tar med den andra".Lanthushållsskolorna, några få till antalet , är internatskolor. Utöver attskolorna förmedlar gedigna kunskaper, har de en kulturellt fin miljö och detsociala livet på skolan är av mycket stor betydelse för de elever som går där.Skolorna är också lyhörda för såväl utveckling som förnyelse, vilketregeringen betonar är viktigt för den grupp av utbildningar som förändringarföreslås för.Enligt min mening är det ett rättvisekrav att skolor som är godkända ocharbetar efter godkända kursplaner ska ha samma förutsättningar att bedrivaundervisning. Det är som genom tidigare beslut försatt vissa skolor,bl a de ovan angivna lanthushållsskolorna, i en svår situation. harnu en möjlighet att rätta till det då, enligt min mening, felaktiga beslutet.Regeringen har för sin del, vilket framgår av propositionen, erkäntproblematiken. Därför finns endast ett sätt att rätta till orättvisorna,nämligenatt beslutar att kommunerna har skyldighet att betala ut inter-kommunala ersättningar till skolor som genom regeringsbeslut godkänts somkompletterande skola och därmed också tillerkänts stor betydelse genom attvara av nationellt intresse och öppna för elever från hela landet. Detta bör gesregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om interkommunala ersättningar.