mot · GK02So658 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningBilden är dubbel av barnens situation i . Å ena sidanhar barn av det bättre . Den generellavälfärdspolitiken möjliggör att det stora flertalet barn hardrägliga levnadsvillkor. Men å andra sidan sker det ensamtidig ökning av det antal barn som på olika sätt far illa.Detta uppfordrar till politisk handling. För ett liberal parti ärdet självklart att stå på barnens sida; de människor som intehar en egen myndig röst att göra sig hörd med. Samhälletmåste i större utsträckning än utformas efter barnensbehov. Vi behöver i den meningen ett barnsligare samhälle.Parlamentarisk utredningDet finns tecken på att barnens situation på många sätt harförsämrats . Det är dels en konsekvens avden ekonomiska situationen och den ekonomiska politik somregeringen och har fört, dels en konsekvens avsamhällsutvecklingen i stort.Samtidigt som vi läser om våldet mot barn och av barn, pedofilhärvor ochoro över barns hälsa har vi inte tillräcklig kunskap och överblick över dentotala situationen som är barnens värld. Vår kunskapsbild tenderar imassmediebruset att bli fragmentarisk. De mer genomtänkta rapporter somgörs om barn ger en dubbel bild utan helhetssyn. De är ofta bra, men saknaren heltäckande analys.Vår bedömning är att signalerna om att barnens situation är dålig är såmånga och så tydliga att det fordrar till politiks handling. En heltäckandebild av barnens totala situation finns inte. Därför anser vi att det är viktigtattregeringen tar initiativ till en ny parlamentarisk utredning om barns situationi av i dag.Utredningen bör granska barnens situation inom alla samhällsområden.Den bör också ge en sammantagen konsekvensanalys av hur alla de senareårens beslut har påverkat barnens situation. I arbetet bör också ingå engenomgång av den kunskap och forskning som finns om störningar hosvuxna (i form av t.ex. missbruk, kriminalitet, psykiska problem) och om deriskindikatorer som finns i barndomen. I finns på många olika hållen stor kunskap om barn, barns utveckling och behov. All denna kunskap börkunna sammanställas och utgöra grund för vidare forskning och utvecklingav arbetet kring barn på central och övergripande nivå i . Slutligenbör utredningen ge förslag till såväl kortsiktiga som långsiktiga åtgärder föratt förbättra barnens levnadsvillkor.Liberala framsteg förbarnenBarnets situation hade hög prioritet i arbete iregeringen under den föregående mandatperioden. Det togsflera viktiga steg för att förbättra barns situation. En barnomsorgsgaranti infördes som innebär att alla kommuner skallkunna erbjuda plats i barnomsorgen för barn mellan ett och tolv år.Barnomsorgsgarantin ställer också kvalitetskrav i barnomsorgen - förförsta gången i lagen. De som arbetar på förskolor, fritidshem och iannan barnomsorg måste ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnensbehov av omsorg och god pedagogisk verksamhet tillgodoses.Barngrupperna får inte vara så stora att man inte kan upprätthålla kravenpå god pedagogik. Avgifterna för barnomsorg skall vara, som detuttrycks i lagen, skäliga. Det innebär att ingen av ekonomiska skäl skallbehöva avstå från en plats. I den ursprungliga lagen hade ocksåvalfriheten stärkts, och det skulle bli fritt att etablera nya barnstugor iprivat form, något som gynnar kvaliteten ytterligare. Denna del haremellertid på den nuvarande regeringens förslag rivit upp. Regeringen tillsatte 1993 första barnombudsman vars främstauppgift är att bevaka att följs i skall lämna en rapport till regeringen ombarns villkor. Med anledning av den skall regeringen kunna ta initiativtill förändringar och förbättringar. Kommunerna är skyldiga att erbjuda familjerådgivning. Det gerstörre chans för människor att klara ut en skilsmässa utan onödigakonflikter, något som i hög grad gynnar barnen. En s.k. pappamånad infördes i föräldraförsäkringen. Syftet är att flerfäder skall utnyttja möjligheten att vara lediga och ta hand om sina barn.Mycket talar för att det stärker relationen mellan barn och pappa. Det kanha stor betydelse för barnen under uppväxten. Med anledning av den oro som många kände och känner för hurförändringar och rationaliseringar i kommunerna påverkar barnen, gavregeringen i uppdrag att följa utvecklingen.Rapporten ledde bl.a. till att en ny storstadsutredning tillsattes. Denundersöker och analyserar segregationen i boendet och skall t.ex. lyfta fram lyckade insatser som kan geinspiration till framtida åtgärder. lämnades ocksåsom ett underlag till utformningen av de framtida statsbidragen ikommunerna. beslöt regeringen att barnfamiljer som hade sökt asyl föreden skulle få uppehållstillstånd. Detta beslut och beslutet ijuni 1993 att asylsökande från skulle få stannaledde till att 20 000 personer fick uppehållstillstånd. Bland dessa fannsmånga barn som hade levt i ovisshet, många vars familjer idesperation hade gömt sig undan myndigheterna fick en framtid iSverige. För att öka kännedomen om om barnets rättighetertog i regeringen initiativ till och drev på en informations-kampanj till alla skolelever i landet. Kampanjen drivs i form av enskoltävling i samverkan med frivilligorganisationer. Tusentals klasserarbetar aktivt med barns rättigheter som tema genom att skriva artiklar,göra intervjuer, spela teater och måla. arbetade med folkpartistiskledning. I kommitténs förslag till ny socialtjänstlag sätts barnets bästa icentrum. Så föreslås t.ex. att skyldigheten att anmäla till socialtjänstennär barn far illa vidgas till att gälla alla som är anställda i privatverksamhet på hälso- och sjukvårdens eller områden.Regeringen har till december månad aviserat en proposition om vissaändringar i socialtjänstlagen. Det vilar ett tungt ansvar på regeringen attnu äntligen föreslå de förbättringar som kommittén arbetade fram.BarnkonventionenNär FN:s generalförsamling antog konventionen om barnetsrättigheter togs ett avgörandehistoriskt steg: man slog fast att barn har fulltmänniskovärde. Det kan verka som en självklar tanke, menden är långt ifrån respekterad. I praktiken behandlas barn påmånga håll i världen som vuxnas ägodelar. Till detta kommeratt barn är den grupp människor som får lida mest i områdendär krig och fattigdom råder. Barn drabbas först av brist påmat, barnen blir måltavlor i beskjutning av civila och barnenfår inte sina grundläggande rättigheter till utbildning ochrekreation tillgodosedda.Mitt i den oerhörda pessimism som man kan känna för många barn ivärlden , finns det också ljus i mörkret. Det visar årsrapporter.Där betonas utvecklingens positiva sidor. Viktiga steg har redan tagits för attuppnå de mål som ställde upp. Dödligheten blandbarn minskar, vaccinationsprogram mot mässling leder till attantalet barn som dör i den sjukdomen har minskat med två tredjedelar sedan1980-talet, andelen barn som går i skola ökar. Ett annat exempel på att smååtgärder ger stora resultat, är tillsättning av jod i salt. Det förebyggerstrumaoch räddar liv.I har vi andra utmaningar. Både i det internationella och historiskaperspektivet har de flesta barn det bra i . Som uppväxtmiljö har1990-talets det bästa någonsin att erbjuda ett barn.De får en trygg och stimulerande uppväxt och får både känslomässiga ochmateriella behov tillfredsställda. Vi har byggt upp ett skyddsnät i form av enaktiv familjepolitik som betyder mycket för barns välbefinnande i vårt land.Men även om det flesta barn har det bra i finns det barn som farilla i vårt land och som därför behöver särskilt stöd. Barn far illa när barnetsgrundläggande behov systematiskt sviks. Föräldrar försummar och svikersina barn kanske för att de inte ser eller har kunskaper om barnets behov.Barn far också illa om de tvingas ta ett alltför stort ansvar själva, vilketintesällan händer när en eller båda föräldrarna missbrukar. Också barn tillpsykiskt sjuka och barn vars föräldrar omfattas av kriminalvården kan höratill denna grupp. Sexuella övergrepp och andra våldshandlingar kan präglabarn för livet. Mobbning är ett annat problem där lärare och andra vuxnavisat att de alltför ofta inte kan lösa barnens problem med de allvarligaföljder för barnet som mobbning för med sig.För dessa barn har givetvis en hög generell standard i samhällets service betydelse, men det behövs framför allt särskilda insatser för dem.Även om synen på barn i har utvecklats finns det fortfarandemycket att göra för att intentioner skall bli verklighet ivårt land. Det händer också att barnen ignoreras i utredningar i sambandmed t.ex. vårdnadstvister eller incestmål. Barn har små möjligheter attpåverka sin vardag.Barnkonventionen skallgenomsyra allt arbete medbarn!Sverige gick i bräschen när utarbetadesoch var också ett av de första länderna att ratificera den.Konventionen ställer krav på staterna att i alla lägenprioritera barns behov och se till att den fördelning avresurserna som beslutas verkligen innebär att varje stattillgodoser barnens behov till, som det uttrycks, "det ytterstaav sina resurser".Gensvaret för har varit unikt. Ingen tidigare konventionom mänskliga rättigheter har ratificerats av så många stater så raskt. Detbetyder förstås inte att staterna uppfyller kraven i konventionen. gällerdet att se till att staternas intresse för konventionen inte stannar vidretorik.Många associerar behov av förbättrade rättigheter för barn med fattigaländer. Men konventionen är i lika hög grad en utmaning för ett rikt landsom . Utgångspunkten i konventionen är att det alltid behövsförbättringar av skyddet för barnets rättigheter - ett arbete som måste pågåständigt.Sverige har under den socialdemokratiska regeringen visat sig var sämreän väntat på att leva upp till artiklar och andemening.Exempelvis placeras flyktingbarn i fängelse och utvisning av barn ochföräldrar har hört till vardagen i den socialdemokratiska flyktingpolitiken.Det är viktigt att genomförs så att alla i förvaltningaroch i andra offentliga verksamheter får kännedom om konventionen. Ensjälvklar grupp i det sammanhanget är lärare. Barns rättigheter ochbarnkonventionen måste därför vara ett viktigt inslag i all lärarutbildningfrån förskola till gymnasieskola. Ut- och fortbildning av olikayrkeskategorier som arbetar med barn bör ses över för att säkerställa att idéerom barnets rättigheter förankrats och vidareutvecklas. Inte minst måstekunskap om konventionen spridas inom domstolsväsendet och inomrelevanta myndighetsorgan, inklusive polisen.Den pågående har i uppdrag att se hurbarnkonventionen kommer till uttryck i de svenska lagarna.Men det räcker inte! Vi måste också se till att inte barablir ord utan att den blir barns verklighet. För detta krävs både tydligalagtexter, som ökar barnets rättsskydd, och att tillämpningen av lagarnamedför rättssäkerhet även för barnen.För att nå det senare krävs att de som handlägger ärenden där barn ärinblandade dels själva ökar sin kunskap om barn och barns sätt att uttryckasig, dels anlitar sakkunniga med reell kompetens.Misshandel av barnBarnmisshandeln ökar. polisanmäldes 5 130 fallav barnmisshandel i åldrarna . Det är en ökning mot året innan, och i jämförelse med 1993 är deten ökning . Detta är oacceptabelt.Det är framförallt på två sätt som barnmisshandeln ökat. För det första blirdet allt vanligare att barn slår barn. Ofta på ett skadligare sätt än tidigare.Flera gånger leder även sådana misshandelsfall till polisanmälan. För detandra ökar ungdomsvåldet. Ungdomar slår andra ungdomar. Till denna bildär ofta droger kopplade. En stor del av det s k ungdomsvåldet sker underrusets inverkan. En restriktiv alkohol- och narkotikapolitik är nog det mesteffektiva medlet att stävja ungdomsvåldet.Allvarligare är det våld som barn utövar mot varandra. Det tyder på merdjupliggande förändringar i värderingar, socialinternalisering, självupp-fattning och förändringar i barns verklighetsuppfattning. Som så ofta annarssamspelar ärftliga benägenheter med den sociala och kulturella miljön på ettsätt som ökar benägenheten för att ta till våld. Kanske spelar även entelevision och en massmedial verklighet sin roll. Forskningen är delad i sinbedömning av televisionen och mediernas funktion för exempelvis barnsvåldsbenägenhet och verklighetsuppfattning. Det bör emellertid stå klart attdessa problem fordrar en politisk agenda.Barnens sociala ochekonomiska situationDet kostar att ha barn. Det ekonomiska familjestödet skallutjämna de skillnader som finns mellan de som har barn ochde som inte har barn. Familjestödet skall också ges till alla pålika villkor men i särskilda situationer skall det ges tillfamiljer och barn i utsatta situationer.Barnbidraget är en kompensation för den ökade försörjningsbörda som detinnebär att ha barn. Bostadsbidragen ger familjer med låga inkomstermöjlighet att bo bra. Föräldrapenningen gör det möjligt för både mammoroch pappor att vara hemma med sina barn . Vid sidan av deekonomiska bidragen är barnomsorgen det viktigaste stödet tillbarnfamiljerna.Kostnaderna för familjestödet har som en följd av att regeringen valt attlägga en stor del av de nödvändiga besparingarna på just barnfamiljernaminskat mellan åren 1995 till 1997.Samtidigt vet vi att barnfamiljernas ekonomi även på andra sätt harförsämrats. Framförallt är det den stigande arbetslösheten som är orsaken.SCB:s årliga undersökningar om hushållens inkomster visar att hushållens,och då i synnerhet barnfamiljernas, inkomster minskar. Siffrorna visar ocksåatt inkomstskillnaderna mellan de fyra vanliga typerna av hushåll (indelatefter inkomst) inte har ökat medan däremot den översta typen avinkomstgrupp (höginkomsttagarna) har dragit i från. Klyftan mellan å enasidan låg- och medelinkomsttagarna och å andra sidan höginkomsttagarnahar ökat.Till detta skall också läggas de kommunala besparingarna. Dessa har tillstor del lagts på sådana verksamheter som drabbar just barnen. Besparingarinom barnomsorgen har ökat barngruppernas storlek ochminskat personaltätheten. Besparingar på skolan har i vissa kommuner slagitmycket hårt. vet vi att allt fler barn är i behov av särskilt stöd igrundskolan. En tredjedel av landets kommuner har uppgett att barn medbehov av stöd ofta blir utan sådant.Skolsköterskor bedömer att barnens hälsa har försämrats. Slutsatsen av allaförändringar är att på grund av de kommunala neddragningarna, som minskarutbudet inom kommunens barn- och ungdomsverksamhet, sänker kvalitetenoch höjer avgifterna, så blir familjernas ekonomiska situation alltmeravgörande för barnen. Barnfamiljernas ekonomi har dock redan försämratstill följd av besparingar i statsbudgeten. Detta leder i sin tur till attskillnadermellan olika grupper av familjer och barn slår igenom tydligare än tidigare.Kartläggningar och undersökningar från , , och underbygger dennabild av barnens situation i av . Det är en illavarslande bild. Ilängden kan den också visa sig vara kontraproduktiv. De beslut som tas i dagoch som får negativa påverkningar på många barns situation slår igenomlängre fram i form av ökade kostnader för sjukvård, psykiatri, ökat behov avskolhälsovård, drogmissbruk, ökat ungdomsvåld etc. Totalt sett blirsamhällets kostnader knappast lägre i ett längre perspektiv av en sådanpolitik.Barns säkerhetBarn är de mest utsatta i vårt samhälle. Flera utredningar desenaste åren har också visat på behovet av ett ökat rättsskyddför barn. Av polisanmälningar gällande sexuella övergreppmot barn och ungdom väcks åtal i av fallen. avpolisanmälningarna avskrivs alltså utan att åtal väcks, oftastp.g.a. att "brott ej kan styrkas". Bland dessa finns naturligtvisanmälningar där inget brott begåtts men det är rimligt att antaatt en del av dem handlar om verkliga sexuella övergrepp,vilka man inte övertygande har kunnat påvisa underförundersökningsstadiet. Skillnader finns över landet i hurstor andel polisanmälningar som går vidare till åtal, beroendepå vilken kompetens och kunskap polis, åklagare m.fl. harom barn och sexuella övergrepp mot barn.Att så få ärenden som kan prövas i domstol visar på ett stort behovav kompetenshöjning bland dem som utreder dessa ärenden. Man skullekunna förvänta sig att de i stor utsträckning skulle efterfråga sakkunniga somhjälp i dessa ärenden. Tvärtom tycks anlitande av sakkunniga minskaåtminstone i de ärenden där åtal väckts. Enligt den undersökning,Tingsrättsdomar och expertutlåtanden, som m.fl. genomför,har sakkunniga i dessa mål minskat från 1985 och 1989 till 14 %1992.Socialstyrelsen har, vid sin genomgång av ärenden angående ansökningarom omhändertagande av barn jml LVU vid länsrätter och kammarrätter, visatpå en skrämmande slumpmässighet i hur förvaltningsdomstolarna dömer idessa ärenden. Varken kvaliteten i utredning eller anlitandeav experter med barnkompetens tycks spela någon roll för domstolensavgöranden i målet. Naturligtvis är det, vilket också påpekar,barnet som får betala priset för denna slumpmässiga hantering av för barnetså viktiga beslut.Barnpornografikommittén arbetar med hur kriminaliseringen av innehavav barnpornografi kan ske. I kommittén har man begärt förlängdutredningstid. Det är märkligt och beklämmande att , som påskyndareav och som värdland för världskongressen mot sexuellexploatering av barn, ännu inte har kunnat lösa denna fråga. Barn somutnyttjas i pornografiska bilder och filmer faller först offer för brottsligahandlingar i form av sexuella övergrepp. Men barnets lidande upphör intemed detta. De utnyttjade barnen tvingas också leva med vetskapen om attdokumentation av kränkningarna lagligt kan innehas av pedofiler. Det ärsvårt att förstå att bilder som förutsätter sexuella övergrepp mot barn ska hagrundlagsskydd, att rätten att inneha bilder på övergrepp mot barn är en frågaom yttrandefrihet. Det är hög tid att ta ställning för barnen i denna fråga ochinföra ett effektivt förbud mot innehav av barnpornografi.Barnkonventionen anger att "barnets bästa" ska prioriteras. Ändå får vigång på gång bevittna att så inte sker, t.ex. att barn utvisats ur vårt landtrotsatt och/eller barnpsykiatrisk expertis angivit att detta stridermot barnets bästa.Vi menar att det aldrig får råda någon tvekan om att det är barns bästaenligt som skall gälla, d.v.s. barns bästa ur barnetssynvinkel.Barns rätt att få veta sittursprungInseminationsverksamheten i reglerades 1985 i ochmed att lagen om insemination (1984:1140) trädde i kraft.Enligt den får insemination endast utföras om kvinnans makeeller sambo skriftligen har samtyckt till inseminationen.Därmed anses maken eller sambon vara far till barnet. Enviktig följd av lagen är att barn födda efter endonatorsinsemination har rätt att vid vuxen ålder få vetadonatorns identitet om de så önskar.Beslutet om barns rätt att få veta sitt ursprung grundade sig på erfarenheterfrån adoptivbarn. Undersökningar har visat att ett undanhållande avsanningen om adoptivbarns ursprung kan skapa problem för barnet och ledatill en störd föräldra-barn-relation. I förarbetena till inseminationslagenbetonades därför vikten av föräldrarnas öppenhet i frågan, och man förutsatteatt de skulle berätta sanningen för barnet.Av lagen framgår att "socialnämnden är skyldig att på begäran biträdabarnet". skrev i sina föreskrifter och allmänna råd som komut att "... i lagen ålagts en skyldighet att hjälpa barnetmed att skaffa fram uppgifter som finns antecknade om givaren." Nämndenförväntades också kunna erbjuda både barnet och de vuxna stöd och hjälp föratt kunna bearbeta de känslomässiga problem som kan uppstå.Det är nu lagen trädde i kraft. är dessa barn i en ålderatt de kan börja intressera sig för sin bakgrund på fädernet. Sannoliktkommer i varje fall en del av deras föräldrar att känna behov av rådgivningom hur man bäst handskas med den situationen. Det är därför viktigt att mannu undersöker hur informationen till barnen om deras ursprung fungerat ochfungerar. bör därför ges i uppdrag att göra en sådanuppföljning som även bör innefatta barnens situation i övrigt. Ett sådanterfarenhetsunderlag kan sedan utgöra grunden för uppdaterade allmänna rådom insemination.Barn och skilsmässaVid skilsmässor blir många pappor mer eller mindreofrivilligt "frånvarande pappor".Därför är det viktigt att lagstiftningen och praxis anpassas så att barnengaranteras rätten till båda sina föräldrar. Gemensam vårdnad bör varautgångspunkten som juridiskt vårdnadsbegrepp. Enskild vårdnad böranvändas endast i undantagsfall. Den gemensamma vårdnaden bör ytterligarestärkas så att beslut som inverkar på barnets nära och vardagliga kontaktermed båda sina föräldrar tas i uttryckligt samförstånd av föräldrarna.Umgängesrätten ska kunna fastställas av domstol inom ramen för gemensamvårdnad och med särskilt beaktande av respektive förälders förmåga ochberedskap att samarbeta och underlätta för barnets kontakt med båda sinaföräldrar. Väntetiderna för vårdnadstvister måste kortas så att inte interim-beslut med begränsad rättssäkerhet blir avgörande.Föräldrar i kris bör erbjudas rådgivning och familjesamtal med bådemanlig och kvinnlig familjerådgivare närvarande. Särskilda familjerättsenhe-ter bör etableras där domstolens ledamöter väljs och utbildas efter erfaren-heter av modernt och delat föräldraskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den tillsätter en parlamentariskutredning om barns situation med förslag till konsekvensanalys av nuvarandebeslut som berör barn samt förslag till åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbildning och fortbildning om barns rättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sprida kunskap om barns förhållanden och ombarnkonventionen i domstolsväsendet och hos polisen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av barns säkerhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barn och inseminationer,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnens rätt till umgänge med båda sina föräldrar även vidskilsmässa och separation.1