mot · GJ02Fi82 · 1996-05-02 00:00:00 — Detta är en viktiggrundprincip, som vi även fortsättningsvis med kraft vill försvara.Kristdemokraterna avvisar därför regeringens besparingsförslag på dettaområde.Förändrad tandvårdstaxaRegeringen föreslår en radikal omläggning av tandvårdstaxanfrån . Denna reviderade tandvårdstaxa skalldock endast gälla . Regeringen aviserarnämligen en ännu större förändring från 1 januari 1998:endast vissa särskilda patientgrupper med särskildatandvårdsbehov till följd av sjukdom eller funktionshinderskall få ekonomiskt stöd. avvisarregeringsförslagen angående utformningen avtandvårdsförsäkringen. Men vi accepterar besparingarna på88 miljoner 1996, 350 miljoner 1997 och ytterligare 900miljoner kronor 1998.Att som regeringen föreslår kraftigt höja egenkostnadstaket ihögkostnadsskyddet inom tandvården till och samtidigtbehålla självrisken på och införa höjd ersättningsnivå i områdetmellan 700 och är inte rimligt. Det innebär ökat ekonomisktstöd till dem med minst behov och sänkt stöd till dem med störst behov.Kristdemokraterna menar att regeringen bör återkomma till med ettnytt förslag på modell som utgår från att högkostnadsskyddet behålls pådagens nivå om med 70-procentig ersättning. Krist-demokraterna anser att samma besparingsmål kan nås genom en annanutformning, t ex genom införande av en något högre självrisk än . Skalldet ekonomiska stödet sänkas måste det gälla för dem med god tandhälsa ochsmå behov. godkänner förslaget om att försäkrings-ersättning för ädelmetall avskaffas.Kristdemokraterna motsätter sig avskaffandet av det allmännahögkostnadsskyddet. Den arbetsgrupp regeringen ämnar tillsätta bör få iuppdrag att utforma ett nytt allmänt högkostnadsskydd inom kostnadsramen1 miljard kronor.UtbildningsdepartementetKristdemokraterna stöder regeringens strävan att omvandlatillfälliga konjunkturbetingade satsningar till permanentaplatser inom utbildningssektorn. Av kvalitetsskäl vill vi dockse en lägre utbyggnadstakt, och föreslår därför att antalet nyaplatser i komvux begränsas till 10 000.För att möjliggöra för fler ensamstående småbarnsföräldrar som ärarbetslösa att vidareutbilda sig vill vi återinföra barntillägget i svuxa.Kristdemokraternasalternativ till statligtutgiftstakRegeringen presenterar i sin proposition förslag till statligtutgiftstak för åren 1997 . Man redovisar också sinpreliminära fördelning av utgiftstaket på utgiftsområden.Riksdagen har beslutat om en indelning av statsbudgetensutgifter i 27 utgiftsområden. I det statliga utgiftstaket ingårsamtliga utgiftsområden utom utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m m. I det totala utgiftstaket ingår också dedelar av socialförsäkringssektorn som redovisas vid sidan avstatsbudgeten.I följande avsnitt ger vi syn på regeringens förslag tillutgiftstak samt den preliminära fördelningen på utgiftsområdena. Vikommenterar de utgiftsområden där vi har en annan uppfattning änregeringen. Precis som regeringen vill vi påpeka att våra ställningstagandenom utökade respektive minskade ramar på enskilda utgiftsområden ärpreliminära. Vi kommer dock att i slutet av avsnittet presentera vårt förslagtill utgiftstak för de tre åren.UtgiftsområdenUtgiftsområde 1: Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringenoch . Dessutom ingår bl a stöd till politiska partier,presstöd och utgifter för myndigheterna Justitiekanslern,och finner att press-, parti- och andra organisationsstöd börkunna minska med minst 100 miljoner . Utgiftsramen underområde 1 bör alltså vara lägre än regeringens förslagunder samtliga av de tre åren.Utgiftsområde 3: och uppbördUtgiftsområdet omfattar huvudsakligen resurserna tillskatteförvaltningen och till tullen. Dessaverksamhetsområden är centrala för att främja en rättvisbeskattning och därmed en lojalitet mot skattesystemet.Skattebrott undergräver samhällets gemensamma resurseroch skapar illojal konkurrens inom näringslivet. Därför satsarKristdemokraterna extra resurser för Riksskatteverketssamverkan med Polisen i kampen mot den alltmeromfattande ekonomiska brottsligheten.Beträffande tullens verksamhetsområde är det visserligen korrekt att EU-medlemskapet väsentligt har minskat de administrativa kostnaderna förgränstullkontrollerna. Dock kan vi konstatera att de nya regelverken medförnya problem för att vid gränsen stoppa kriminalitet i form av smuggling avbl a narkotika, alkohol och vapen. De s k kompensatoriska åtgärderna för attstoppa illegal införsel kräver resurser i form av tullpersonal i samverkan medpolisen. I syfte att skydda svenska medborgare mot denna kriminalitet ochdess konsekvenser vill vi avsätta extra resurser för 300 nya tjänster inomTullverket.Enligt preliminära förslag till utgiftsram förutgiftsområde 3 bör regeringens förslag till ram utökas med 200 miljonerkronor och med 100 miljoner 1999.Utgiftsområde 4: RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagarväsendet,domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården,exekutionsväsendet och några ytterligare myndigheter inomrättsområdet.Det är viktigt för det allmänna rättsmedvetandet att rättsväsendet inteurholkas. Människor måste kunna lita på att brott utreds och beivras, att detbrottsförebyggande arbetet fortsätter samt att rättssäkerheten upprätthålls.Besparingar som föreslås kan endast accepteras om de är ett led i etteffektiviseringsarbete och en anpassning till förändrade förhållanden isamhället. Det lämpligaste sättet är att finna projekt som lagstiftningsvägenkan bidra till förbättringar och minskade kostnader för rättsväsendet.Kristdemokraterna har tidigare motsatt sig förslag om besparingar inomrättsväsendet. De medel som frigörs genom effektiviseringsåtgärder böranvändas för att förbättra detta utgiftsområde, t ex genom att i ännu högregrad stödja det brottspreventiva arbetet. De i propositionen aviseradebesparingarna avslås därför.Bekämpning av den ekonomiska brottslighetenKristdemokraterna har arbetat för attbekämpa ekonomisk brottslighet. Vi har hävdat att kampenmot den ekonomiska brottsligheten måste prioriteras om vi ilängden skall kunna överleva som rättssamhälle ochdemokrati.Ekobrottsberedningen har lagt fram en rapport där man föreslår att enekobrottsmyndighet skall inrättas. Beredningens förslag överensstämmer istort sett med de förslag arbetat för och lagt fram. Iutredningen hänvisas också till tre kristdemokratiska motioner med begäranom att det skall inrättas en särskild ekobrottsmyndighet. Förslaget att skapaen särskild myndighet för bekämpning av ekobrott är därför ett steg i rättriktning. Det är dock av största vikt att myndigheten inte blir en byråkratiskkoloss utan fungerar smidigt. Kompetensen måste kunna anpassas till varjeenskilt fall. Det skall vara möjligt att anlita personer med spetskunnande närså behövs. Myndighetens struktur måste utformas mycket noggrant.Vi välkomnar att regeringen i sin budgetproposition prioriterar fram-tagandet av en ny organisation för bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten. Att de medel som avsatts för att förstärka kontrollfunktionen istaten även får disponeras för att komma till rätta med ekobrotten är ocksåpositivtSom ovan angivits avslås de ytterligare besparingar regeringen aviserarinom utgiftsområdet. finansierar utöver detta äventidigare besparingar på totalt 700 miljoner som vi gått emot vid tidigareriksdagsbeslut i frågan. Den totala utökning av ramen som regeringenföreslår blir år och år ,och för utökas regeringens ram med 30 miljoner kronor.Utgiftsområde 6: TotalförsvarOmrådet omfattar verksamheter inom det militära och detcivila försvaret och myndigheter som anknyter tilltotalförsvaret. Till området räknas även den internationellafredsfrämjande verksamhet som genomförs med militär trupputomlands.Den stora osäkerheten i omvärlden, den vidgade tillämpningen avtotalförsvarsplikten och en högre ambitionsnivå för fredsfrämjande insatserställer stora och viktiga krav på vårt totalförsvar. delardärför inte regeringens syn beträffande totalförsvarets ekonomiska ram ochmenar att konsekvenserna av de tidigare beslutade besparingarna på 2 mil-jarder kronor fram redan frestar på totalförsvarets hårt ansträngdaram. Regeringen vill utöver besparingarna spara ytterligare 2miljarder varav ca 800 miljoner belastar 1999. Denurholkning av vår nationella försäkringspremie som därmed föreslås kommeratt innebära alltför stor självrisk. Den påbörjade utvecklingen ochmoderniseringen enligt Försvarsbeslut 92 är därför hotad.Med hänvisning till ovanstående anslår 800 miljonermer än regeringen för utgifter på detta utgiftsområde under budgetåret 1999.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med u-ländersamt länder i Central- och Östeuropa.BakgrundI dag lever en miljard av jordens befolkning underexistensminimum, dvs i yttersta fattigdom och armod, utangaranterad daglig tillgång till mat och hälsovård. Dennasjättedel av jordens befolkning förbrukar endast1,av världens totala produktion av varor ochtjänster som den rika delen konsumerar nästan 60gånger mer, nämligen 80 procent.För att bidra till att undanröja dessa orättvisor beslutade redan1968, att av BNP (BNI) skulle avsättas för bistånd tillvärldens fattigaste länder. Syftet med knytningen till BNI var att medvetetskapa en automatisk koppling till ekonomiska bärkraft, dvs närekonomin var i tillväxt skulle mer resurser avsättas till bistånd och viceversa.Nu har, trots behoven och nöden i världen, Socialdemokraternatillsammans med förpassat enprocentsmålet till historie-böckerna. Genom beslutet om frysning av biståndsnivån sänktes biståndetfrån nivå på till innevarande år.Knappt hade trycksvärtan i detta beslutspapper torkat förrän regeringenföreslog en ytterligare sänkning, till , en biståndsnivåsom av biståndsminister tidigare benämnts vara en "skammensgräns".Socialdemokraternas vallöften 1994Dessa stora, drastiska och för svensk biståndspolitikfullständigt unika nedskärningar rimmar synnerligen illa medden socialdemokratiska retoriken under valrörelsen . Dåskulle biståndet "återupprättas". Socialdemokraternagaranterade i sitt valmanifest att återgången tillenprocentsnivån skulle ske snabbare än vadfyrpartiregeringen planerade.Nu är dessa vallöften glömda och övergivna. I stället vill Social-demokraterna att de absolut sämst ställda skall bära den tyngsta bördan vidbudgetsaneringen. Det är utmanande och kränkande att ett parti som berömtsig av att vara den internationella solidaritetens banerförare nu tvingarvärldens fattiga att delta i saneringsarbetet med den svenska ekonomiska"krisen". Detta finner vi kristdemokrater vara djupt orättfärdigt ochoacceptabelt.Varför bistånd?För oss kristdemokrater är utgångspunkten att alla människorhar ett unikt och lika värde. Denna övertygelse är drivkraftenför vår solidaritet och vårt ansvar för omvärlden och för vårarelationer till dem som tvingas leva i fattigdom.Förutom solidaritetstanken finns andra relevanta skäl till ettkraftfullt och effektivt bistånd, nämligen säkerhetspolitiskaskäl. Säkerhet handlar inte längre enbart om ländernasmilitära säkerhet utan i betydande utsträckning också ommänniskors livsvillkor. Ju mer vi kan främja en demokratisk,social och ekonomisk utveckling, ju mindre blir risken förväpnade konflikter.Även befolkningsfrågan är av avgörande betydelse för framtiden när detgäller möjligheten att uppnå balans mellan resurser och folkmängd. Att dåvälja att minska på stödet till bl a utbildning för, och stärkandet av, kvinnorsinflytande och status, som vi vet motverkar befolkningsökningen, är ettfelaktigt politiskt vägval.Bistånd har dessutom en icke oväsentlig betydelse för det svenskanäringslivet och därmed den svenska ekonomin. av det svenskabiståndet går tillbaka till i form av beställningar av varor ochtjänster, dels beroende på biståndet i sig, dels på grund av den svenskaindustrins konkurrenskraft.Kristdemokraternas förslagI vårt förslag till ram för internationellt samarbete utgår vifrån biståndsramen. Vi beklagar dels propositionens felaktigasifferunderlag, dels att för första gångennågonsin använder sig av biståndsanslaget somutgångspunkt. Detta tillsammans gör att regeringenssänkning av de faktiska medlen rent optiskt blir mindre änden skulle ha blivit med biståndsramen som underlag.Kristdemokraterna undviker den typen av trixande, och vi redovisar i vårtförslag en plan för en återgång till enprocentsmålet vilket kan ske år 2001eller om ekonomin så tillåter.Vi föreslår därför att biståndsramen för 1997-1999 blir enligt följande i mkr.TabellKristdemokraterna föreslår att östbiståndets volym undertidsperioden blir ograverad, dvs . Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och socialomsorgUtgiftsområdet omfattar större delen av statens utgifter förvård och omsorg, inklusive utgifter för de flesta myndigheterunder och bidrag till organisationerinom det sociala området.Högkostnadsskyddet i sjukvårdenVi avvisade under det tidigare avsnittet om tilläggsbudgetenregeringens förslag om att höja egenkostnadstaket ihögkostnadsskyddet för öppen sjukvård och prisnedsattaläkemedel från till . Dettaavvisande medför att utgiftsramen för område 9 bör utökas ijämförelse med regeringens preliminära förslag för samtligaav de tre budgetåren.Vad avser det aviserade förslaget om reformering av läkemedelsförmånen,som regeringen förbereder med utgångspunkt i de förslag som presenteras avHSU 2000, återkommer vi i särskild ordning både vad gäller förmåns-systemets utformning och kostnadsansvaret för detta.Besparingar i handikappreformenVi kristdemokrater är i grunden kritiska till regeringensavsikt att göra förändringar i handikappreformen. Det ärfelaktigt att göra en utvärdering av enså pass genomgripande reform. Vi anser vidare att det ärytterst tveksamt ur etiskt perspektiv att så stora besparingargörs på de grupper som har störst behov, de som mångagånger inte själva kan hävda sin rätt. Eventuella besparingarinom detta område måste föregås av noggranna analyser aveffekterna för de människor som berörs. Med anledning avdetta har vi tidigare gått emot besparingar om 215 miljonerkronor inom handikappområdet.Huvudmannaskapet för assistentersättningenAv propositionen framgår att regeringen avser att snarastinleda överläggningar med Kommun- ochLandstingsförbunden om huvudmannaskapet för bl aassistentreformen.När assistentersättningen trädde i kraft förändrades livet för drygt 6 000människor på ett mycket påtagligt sätt. För många gavs chansen att kunnastudera, gå ut i arbetslivet och börja skapa sina egna liv. Vi kristdemokrateranser att detta måste få fortsätta.Huvudmannaskapsfrågan är mycket viktig. Vi kristdemokrater anser attstaten för att garantera likformigheten även fortsättningsvis skall varahuvudman. Individen skall inte vara beroende av i vilken kommun den borför att erhålla den personliga assistans den behöver. Vi anser vidare attkommunaliseringen är oförenlig med rättighetslagstiftningen. Även om vihar personlig assistans som en lagstadgad rätt enligt LSS, så är den statligaassistentersättningen och lagen om assistansersättning, , en förut-sättning för att den skall fungera. Utan dessa förutsättningar finns risk förgodtycke och en urholkning av de handikappades rättigheter.Personlig assistans är en förutsättning för ett värdigt liv för människor medomfattande funktionshinder. Därför måste den tryggas via social-försäkringssystemet och vila på samma grundpelare som pensioner ochsjukförsäkringar.Totalt sett är vårt förslag till utgiftsram för det nionde utgiftsområdet större än vad regeringen föreslagit.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner somlämnas vid ohälsa. Det gäller bl a sjukpenning,rehabiliteringsersättning, närståendepenning och vissayrkesskadeersättningar. Även folkpension ochpensionstillskott i form av förtidspension ingår i området.Kristdemokraterna har tidigare avvisat regeringens sänkning av de 80-procentiga ersättningsnivåerna till , eftersom det slår orimligt hårtmot låginkomsttagare som oftast saknar marginaler. Det är bra att regeringennu omprövar sänkningen och aviserar en höjning till fr o m 1januari 1998. anser emellertid att höjningen börgenomföras redan 1 januari 1997.Kristdemokraterna avvisar en procentenhets höjning av egenavgifternafram till 1998. Detta innebär ökad köpkraft för konsumenterna och ökadeskatteintäkter för kommunerna i jämförelse med regeringens förslag.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag till beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Regeringen grundar sin besparingpå förslag från Sjuk- och arbetsskadekommittén. Vi föreslår i stället enberäkning . Genom detta förslag får staten enbesparing på . Liksom regeringen gör vi enfördelning av besparingen med hälften på detta utgiftsområde och hälften påområde 12. Besparingen för område 10 blir således 1 000 miljoner per årunder åren 1997-1999.Kristdemokraterna avvisar förlängningen av arbetsgivarperioden isjukförsäkringen från 14 . Risken är stor för att en förlängningökar trögheten att anställa hos företagen eftersom företaget får stå en kraftigtökad risk om en medarbetare blir långvarigt sjuk. Det är därför hämmandeför tillväxten och drabbar dem som står utanför arbetsmarknaden. Vi avvisardessutom förslaget av sociala skäl, eftersom det kommer att försvåra för demsom inte har god hälsa att få anställning. En större del av bördan skall istället bäras av oss som oftast är friska. Därför föreslår Kristdemokraternaytterligare en karensdag i sjuklöneperioden med ett högkostnadsskydd på 10dagar per år.Totalt sett innebär våra förslag på utgiftsområde 10 att utgiftsramen börvara större än regeringens förslag 1997, 3 190 miljonerstörre år 1998 och 1999.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vidålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott iform av ålderspension, efterlevandepension till vuxna,bostadstillägg till pensionärer samt särskilt bostadstillägg.ATP i form av ålders- och efterlevandepensioner till vuxnafinansieras vid sidan av statsbudgeten.Vi vill se en höjd reell pensionsålder. Genom aktiv rehabilitering och ettminskat antal förtidspensionärer bör den genomsnittliga pensionsåldernkunna höjas med i genomsnitt 1/. Eventuell skatteskuldbör påverka pensionsutbetalningen.Många pensionärer har genom den nuvarande sämre indexeringen det svårtekonomiskt. vill i viss mån kompensera dessa genombostadstillägg, pensionstillskott och SGA på 1997, 700miljoner 1998 och 800 miljoner 1999. Vi avvisar dessutom förslaget attsänka kompensationsgraden i bostadstillägget till pensionärer () från 85procent till , liksom att låta innehav av fritidsfastighet ingå iinkomstprövningen. kan heller inte ställa sig bakomregeringens förslag om att folkpension för änkepensionärer skallinkomstprövas.Enligt regeringens beräkningar kommer budgetunderskottet , 1996, attunderstiga . Trots detta berör regeringen inte vad dettaskall betyda för pensionsutbetalningarna enligt krisuppgörelsen från 1992.Då skedde en överenskommelse om att omräkningen av basbeloppet skulleöka från när budgetunderskottet understiger 100 miljarder.Regeringen bör därför återkomma till på denna punkt. Frågan ärom regeringen vågar tro på sina egna beräkningar och låta dem ligga tillgrund för förslag till . I annat fall skulle pensionsutbetalningarnakunna betraktas som preliminära till dess att bokslutet är klart och detfaktiska underskottet fastställt.Vår preliminära utgiftsram för utgiftsområde 11 blir 950 miljoner kronormindre än regeringens , 1 835 miljoner mindre 1998 och 3 235miljoner mindre 1999.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till barnfamiljer.Bostadsbidrag finns dock under område 18. Stödet utgörs avallmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott,folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag för barnmed funktionshinder. Vidare ingår ett särskilt stöd tillensamstående adoptivföräldrar och bidrag för omkostnadervid adoption av barn från utlandet.Kristdemokraterna föreslår en återgång till ersättningsnivån 80 procentredan från även i föräldraförsäkringen och för vård avsjukt barn.Liksom för sjukförsäkringen säger vi nej till regeringens förslag till SGI-beräkning och förordar en beräkning . Dennabesparing berör detta område med per år.Vi föreslår att vårdnadsbidraget återinförs enligt de regler som gällde /95. Dettafinansieras genom motsvarande minskning av statsbidraget till kommunerna,som ju avlastas en del av de ökade kostnader som barnomsorgslagen medför.När regeringen föreslog den sänkning av det allmänna barnbidraget med110 kronor som genomförts från föreslog vikristdemokrater en fördelningspolitiskt mer rättvis konstruktion. Viförordade en generell sänkning med och enhöjning av bostadsbidragets barnrelaterade del. Vi anser fortfarande attfamiljer med låga inkomster bör kompenseras för barnbidragssänkningen.Nu föreslår vi därför en sänkning av barnbidraget med per månad.Frigjorda medel överförs till barndelen i bostadsbidraget och stärker därmedde familjer som har det svårast ekonomiskt.Våra förslag under utgiftsområde 12 innebär att regeringens preliminäraförslag till utgiftsram bör ökas med 1997, och med2 1998 och 1999.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen,kostnader för kontant arbetsmarknadsstöd samt bidrag tilllönegarantiersättning.Regeringens politik vad gäller villkoren i arbetslöshetsförsäkringen harpräglats av stor ryckighet och oklarhet. har konsekventstått för en obligatorisk allmän arbetslöshetsförsäkring. Samtliga som blirarbetslösa måste tillförsäkras ett rimligt försäkringsskydd.Lägstabeloppet i nuvarande försäkring (a-kassan) skall enligt våruppfattning återställas till av inkomsten och lägstanivån idet kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) skall återställas till vad som gälldeinnan sänkte beloppet. Detta innebär att ramen för utgiftsområdetunder bör höjas.När regeringen nu deklarerar att man skall höja ersättningentill finns det all anledning att vara skeptisk eftersom man ännu interedovisat en trovärdig finansiering. Vi utgår emellertid från att regeringenkommer att presentera ett sådant förslag och avvaktar med att ta ställning tillden närmare utformningen tills förslag föreligger. Vi har för vår delfinansierat höjningen av ersättningsnivån.Sammantaget föreslår vi att utgiftsramen för utgiftsområde 13 bör utökas ijämförelse med regeringens preliminära förslag med 2 000 miljoner kronor1997.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivUtgiftsområdet omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, arbetslivsfrågor och Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Dessutom ingår kostnader för statligaarbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns ocksåutgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder.För att citera arbetarrörelsens tidning : "Detbehövs arbetsmarknadspolitiska reformer, en modernare arbetsrätt, flexiblareregler, större rörlighet och mindre av sektorsuppdelning på arbets-marknaden." Och vidare: "Det är helt orimligt att låta kompetenta,arbetsvilliga människor gå sysslolösa eller runt i utbildningsinsatser hosAMS som inte leder till jobb - eftersom det inte finns tillräckligt mångalediga arbeten - som kvaliteten i vård och omsorg raseras. AMShar en orimlig börda. Lätta på den!" Man föreslår vidare en halvering avAMS-resurserna.Det synsätt denna företräder ligger i linje med vad vikristdemokrater tidigare hävdat. Arbetslinjen måste hävdas, och vi har idenna motion föreslagit tillväxtfrämjande åtgärder som skall skapa nya jobb.Här redovisas fyra punkter som direkt kommer att innebära ett minskat tryckpå de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och därmed lägre kostnader inomdetta utgiftsområde.1) En offensiv satsning på tjänstesektorn i storleksordningen 6 miljarderkronor kommer att innebära att trycket minskar på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.