mot · GJ02Fi123 · 1996-06-19 00:00:00 — Vi anser dock att de börfördelas engångsvis till de kommuner och landsting som har ökadeverksamhetskrav inom skola, vård och äldreomsorg snarare än till dem somhar särskilt svårt att använda sina resurser effektivt.Vi anser inte att det krävs någon särskild kommitté eller annanadministrativ apparat för att fördela dessa i sammanhanget blygsammabelopp. Ett enklare förfarande är att berört departement direkt fördelarpengarna.Utbildning för tillväxt ochrättvisaRegeringen upprepar påståendet att den beslutat om en storutbildningssatsning. Det behöver därför också upprepas attdet till övervägande delen handlar om en permanentning avredan existerande platser och en långsiktig finansiering. Närdet gäller utbildning har således regeringen, om en viss ironitillåts i detta sammanhang, kommit långt i återanvändningoch kretsloppstänkande.Vid storskaliga satsningar på utbildning är det lätt att kvalitetsperspektivetkommer bort. Det finns en uppenbar risk att en snabb och kraftig utbyggnadav utbildningssektorn kan minska hela utbildningsväsendets kvalitet. Deplanerade satsningarna kräver därför innovativa lösningar på de praktiskaproblem som uppstår och att själva genomförandet noga följs upp.Folkpartiet liberalerna har i ett flertal motioner betonat betydelsen av atthela utbildningssektorn präglas av kvalitet, mångfald och långsiktighet. Detär en inriktning av utbildningspolitiken som även stämmer överens medNUTEK:s och SCB:s analyser av vad framtiden kräver i form av utbildning.En utbildningspolitik som saknar en sådan inriktning kan aldrig leda till detkunskapslyft som är i behov av. Regeringen har tyvärr delvis valt enannan linje.Vi vill alltså understryka att aldrig så högkvalitativa och välöverlagdautbildningsinsatser förlorar sitt syfte om inget expanderande näringsliv finnssom kan omsätta människans kunskap i ny verksamhet.VuxenutbildningNär det gäller satsningen på vuxenutbildning välkomnarFolkpartiet liberalerna särskilt att regeringen betonar behovetav flexibilitet och mångfald i genomförandet. Vi villunderstryka kulturutskottets synpunkter i dess yttrande överden ekonomiska vårpropositionen (1995/96:KrU9y).Folkhögskolorna och studieförbunden har en central roll föratt satsningen på vuxenutbildningen skall nå ut till en såheterogen målgrupp som 1,7 - 2,4 miljoner personer medhögst tvåårig gymnasieutbildning. Genom att möjliggöra förolika utbildningssamordnare, även för från staten ochkommunerna fristående sådana, att delta, finns det godamöjligheter att nå positiva effekter.UtbildningsbidragDet är med stor tvekan som vi accepterar förslaget om ettsärskilt utbildningsbidrag för dem . Dennyligen framlagda studiestödsutredningen har betonat viktenav ett sammanhållet studiefinansieringssystem. Avvikelserbör vara mycket preciserade för att underlätta rekryteringenav studerande från grupper med särskilda behov. En gruppdär vi tidigare föreslagit undantag från ett i övrigt enhetligtstudiemedelssystem är för ensamstående föräldrar inomramen för svux/svuxa när det gäller det särskildabarntillägget.Det nu föreslagna särskilda utbildningsbidraget kan endast accepterasunder förutsättning att det inte blir ett alternativ till att finansiera längrestudier. Begränsningen är därför av avgörande betydelse. Det är motbakgrund av den extremt besvärliga situationen på arbetsmarknaden ochbehovet av grundläggande utbildning hos många människor som vi kanacceptera förslaget. Vi förutsätter att utfallet noga utvärderas.Tioårig grundskolaVi har förordat att omgående satsa på en tioårig grundskolaför alla barn. Det är nödvändigt för att inte begrepp som det"livslånga lärandet" skall förbli en tom fras och att andrasatsningar på utbildning inte skall misslyckas. Regeringenfortsätter att skjuta upp denna angelägna reform av skolan.Under den förra mandatperioden beslutade omrättvisa och stabila regler för fristående skolor. harregeringen föreslagit att fristående skolor inte längre skall fåverka på stabila grunder, utan att de på godtyckliga grunderskall kunna fråntas sin ekonomiska bas. Därmed har grundenför mångfald, ökad kvalitet och långsiktighet ryckts undanför många skolor, elever och föräldrar.Högre utbildning och forskningVi hälsar med tillfredsställelse att regeringen sedan en tidtillbaka ställt sig bakom våra krav på en kraftig expansion avden högre utbildningen. Vi vill emellertid understryka attbetydelsen av kvalitetssäkring talar för att själva takten iutbyggnaden aldrig får bli det viktigaste. Ett långsammaretempo i utbyggnaden kan accepteras om det är nödvändigtför att behålla kvaliteten.Regeringen skriver: "Regeringens ambition är att etablera fastaforskningsresurser vid samtliga lärosäten." Vi har länge drivit på för attutbildningen vid de mindre högskolorna skulle få en tydligareforskningsanknytning. Vi stöder därför en successiv utveckling där forskningi större utsträckning kan bedrivas vid de mindre högskoleorterna. Det innebärinte att vi frångår grundsynen att fakultetsorganisationen vid universitetenskall vara basen för den högskolebaserade forskningen och att dessafakulteter skall svara för forskarutbildningen. Men vi menar att tiden ärmogen att, efter noggranna kvalitetsgenomgångar, kunna ge också mindrehögskolor rätt att utfärda magistersexamina och eventuellt också rätt attinrätta professorstjänster.Vi har önskat att införa en delvis ospärrad högskola och öppnaför kraftiga satsningar på bl a distansutbildning i den högre utbildningen. Föratt tillgodose det stora behovet i näringslivet av forskningsutbildade har viförordat fler doktorandtjänster. Regeringen har valt att med enanmärkningsvärd envishet jaga de forskningsstiftelser som skapades för att öka mångfalden inom forskningen.Dessutom har regeringen valt att åter centralisera antagningsreglerna och påså vis minska möjligheten till mångfalden i den högre utbildningen. Vivälkomnar dock att liberalernas krav på ett treterminerssysteminom den högre utbildningen nu kommer att utredas.KompetenskontoNär det gäller det livslånga lärandet så måste det skapasekonomiska förutsättningar för detta. Vi har argumenterat föratt utreda s k kompetenskonton och att införa en möjlighettill ett förtida uttag av pensionsmedel för utbildning mitt ilivet. Vi har tagit upp förslaget till diskussion i den s.k.genomförandegruppen för det nya pensionssystemet och intefått någon respons från regeringen.Program för utveckling avÖstersjöregionen och för enhållbar utvecklingTvå av de tre miljardfonderna som föreslås av regeringen hartill sitt yttre en klar naturvårdsprofil. För att avgöra om dettaur sysselsättningssynpunkt är väl använda pengar måstebestämmelserna för pengarnas fördelning först klarläggas.Detta har ännu inte skett vad gäller programmet förÖstersjöregionen. Syftet med fonden föreslås vara att stärkasamarbetet och utvecklingen i Östersjöregionen.Statsministerns Östersjöråd får som uppgift att koordineradet femåriga programmet, utifrån rådets fem egnamålområden; livsmedelsexport, energisystem,kunskapsutbyte, infrastruktur och miljöskydd runt Östersjön.Utan att vara pessimistisk kan det konstateras att 200miljoner kronor inte räcker till särskilt mångaprojekt. Därför menar vi att det finns all anledning attprioritera bland målområdena. Vi menar nu som tidigare attinriktningen bör vara stöd till vattenrening, kärnsäkerhet iÖsteuropa samt rökgasrening och energieffektivisering.När det gäller programmet för investeringsbidrag till kretsloppsanpassningär riktlinjerna något tydligare. Det finns all anledning att fullfölja densatsning på ett ökat kretslopp och det successiva införandet avproducentansvar, som inleddes under den förra mandatperioden. Ett sådantprogram ligger också i linje med åtaganden enligt iRioöverenskommelsen. Det är viktigt att mandatet för Naturvårdsverketsdelegation för ekologisk omställning får en klar innebörd för att pengarnaskall kunna användas effektivt. Det stöd som ges får endast avse progressivapilotprojekt, som annars aldrig hade blivit genomförda. Att subventionerakommuner som av olika anledningar inte tidigare genomfört nödvändigalöpande renoveringar av va-systemen skall inte få komma ifråga.Tyngdpunkten på projekten bör ligga på att stimulera marknader för nymiljöteknik som kan ge ökade tillväxtförutsättningar. I likhet med regeringenanser vi att det inom det s.k. miljonprogrammet finns behov avmiljöförbättringar som kan ge sysselsättningseffekter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetsmarknadspolitiken bör förbli en statligangelägenhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförtsa) om utvärdering av hur målen för haruppnåtts,b) om verkan av personalförstärkningar till arbetsförmedlingarna ochc) om hur arbetslivsutveckling (ALU) har fungerat,3. att beslutar att avslå regeringens förslag till lag omoffentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokala arbetscenter för långtidsarbetslösa,5. att beslutar att alla långtidsarbetslösa kvinnor skall fåökade möjligheter att starta företag,6. att godkänner att högst av medlenunder anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas förtillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsinstituten,7. att godkänner att högst av medlenunder anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får anslås tilllönebidrag,8. att beslutar, i enlighet med vad som anförts i motionenom sådan återgång till reglerna som gällde i LAS och MBL före den 1januari 1995,9. att beslutar om sådan ändring avarbetslöshetsförsäkringen att en "bortre parentes" sätts ,10. att godkänner vad i motionen anförts omanvändningen av medel för Särskilda insatser för vissa kommuner ochlandsting,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utbildningssektorn präglas avkvalitet, mångfald och långsiktighet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om programmet för samarbetet, och utveckling inomÖstersjöregionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om programmet för omställning till hållbarutveckling.