mot · GK02Jo245 · 1996-10-07 00:00:00 — AllmäntDet är positivt att regeringen lyfter fram det svenskajordbruket och livsmedelsindustrin som framtidsnäringar,med betydelsefull roll för att nå viktiga politiska mål vadavser hållbar tillväxt, regional balans, landsbygdsutvecklingoch ökad sysselsättning. Det är mycket viktigt att ytterligareutjämna kostnadsnackdelar för det norrländska jordbruket,jämfört med den finländska jordbruksnäringen men även iden interna svenska konkurrensen.Det norrländska jordbruket har hamnat i kläm vid genomförandet av dennya jordbrukspolitiken. I har nya regionala stödområdeninförts medan norra producenter erhållit nya krångliga former för attmöjligen kunna uppnå tidigare nivå. För många har omfördelningseffekternavarit stora och negativa. De nya ersättningssystemen har inte varit anpassadetill norra förhållanden, vilket gör att producenterna i många fall intekunnat uppnå den av uttalade ambitionen om "oförändrad nivå".Speciellt hårt har grisköttsproducenter i hela norra , mjölkproducentermed mer än 20 mjölkkor i område 4 samt bönder i fjällnära områdedrabbats.Statens jordbruksverk () har även valt administrativa lösningar somförsämrar möjligheten att erhålla de politiskt beslutade ramarna. Ett exempelsom både ökar statens byråkrati och försämrat likviditeten hos bönderna äratt SJV beslutat utbetala nationella stöd direkt, med ökade byråkratiskakostnader, trots att livsmedelsindustrin är villig att göra detta gratis åtstaten.I sker utbetalningen via livsmedelsföretagen. SJV har ännu inte fåttigång ett smidigt system. Utbetalningen av intransportstöd för mjölk fick merän eftersläpning och grisproducenterna erhåller ersättningar medalltför stor eftersläpning. Dessutom har SJV ej uppfyllt grundlägganderättssäkerhetskrav, genom att beslut ej går att överklaga. Detta måste ansessom ett brott mot artikel 6 i om de mänskliga fri- ochrättigheterna, vilket även ett domslut i Kammarrätten i funnit ochhänvisar till att talan skall väckas i allmän förvaltningsdomstol. SJV börinföra överklaganderätt i samtliga regionala stöd samt åläggas att utbetalaersättningar till bönderna snabbt.Det har under det första EU-året varit mycket besvärligt att erhålla statistikfrån SJV som pekar på vilka resurser som utbetalts. SJV bör utformaadministrativa rutiner som klart skiljer utbetalningar i norra (stöd-områderna 1-3 samt 4) från övriga , så att uppföljningar är möjliga.De ej utbetalade ersättningarna i norrlandsstödet uppgår till mellan 90-95milj kr, vilket innebär ett urholkande av den politiskt beslutade nivån på ca10 %. Resultatet är helt oacceptabelt och det behövs en snabb utvärderingsom därtill bör ge förslag till förbättringar, så att norrlandsbönder faktisktkan sägas erhålla merkostnadsersättningarna. Näringen upplever en totallönsamhetsförsämring. SJV bör få i uppdrag att i samarbete med näringenutvärdera lönsamhetsutvecklingen för det norrländska jordbruket . En jämförelse bör även göras med lantbrukarnas situation i Finlandoch Norge.Att budgetpropositionen i detta läge föreslår att ska sparas påLFA-stöd i norra är oacceptabelt. Norra merkostnads-kompensation urholkas ytterligare och den relativa konkurrenskraftengentemot övriga svenska jordbrukare försämras. Regeringen motiverar sittförslag med att det är ett resultat av slutförhandlingar. Veterligen har ingaförhandlingar skett angående LFA-ersättningar (kompensationsbidrag) tillnorra sedan förra budgeten lades - utan endast för södra , där bevisligen områden föll bort vid slutförhandlingen. För norraSverige har inte det område som förhandlingen omfattade på något sättminskats. Vi ställer oss synnerligen frågande till förslaget om inbesparinginom kompensationsbidrag, i synnerhet som regeringen aviserat ambition attutöka södra bör uttala att SJV skall förändra hanteringen av svenskabönders rättigheter i administrationen av EU:s jordbrukspolitik. Istället fördagens hantering bör målet vara att erbjuda svenska bönder maximalmöjlighet att ta del av EU:s jordbrukspolitik.VallstödEtt vallstöd är synnerligen välkommet för norra som har stort kunnande i vallproduktion. Vallstödetbör användas till att lösa orättvisor som genomförandet avden nya jordbrukspolitiken innebär. Framförallt stödområde4 samt det fjällnära jordbruket bör få extra tilldelning. Iområde 4 a bör stödet riktas till besättningar med mer än 20kor för att erhålla träffbild och uppgå till ca 1 640kr/mjölkko. I fjällnära jordbruk behöver ca7 ytterligare utbetalas per mjölkko för att rimliglönsamhet ska uppnås så att inte odlingslandskapet hotasännu mer i dessa ytterst sköra områden.Därutöver bör beloppet i det generella vallstödet vara generellt, dvs varalika stort i hela landet, samt i norra riktat tillanimalieproducenterna.InvesteringsstödDet investeringsstöd för jordbruket som kommer att införasär för norra en förlängning av befintligtlandsbygdsstöd, som utgått till jordbruksinvesteringar i de 7nordliga länen. De ca /år som utgåtttill jordbruk i norra hör även i fortsättningen tillområdet. Ett lämpligt sätt att fördela resurserna är att tilldelarespektive länsstyrelse anslag, som sedanfördelar inom länets olika områden, i linje med hur tidigarelandsbygdsstöd hanterades. investeringsbidrag börinföras i mål 6-området samt i övriga delar av de 7norrlandslänen. Inga begränsningar bör införas utöver dekrav som EU-reglerna ställer.HållandetiderEU:s regler angående kontroll av kompensationsersättning(LFA) kräver att de djur som ersättning ansöks för hålls kvarpå gården i 2 mån efter ansökan (hållandetid).Kontrollsystemet är uppbyggt efter länder med svagareadministrativa kontrollsystem. Regeringen måste med kraftkräva att på grund av sitt mycket stora område medLFA-ersättning får ett annat sätt att kontrollera djurantal förerhållande av LFA-ersättning. Ett system som tidigareanvänts, och som används i miljöstödet Öppetodlingslandskap (även det en bit av norrlandsstödet), är 3räkningar. Nuvarande system innebär att marknadstillförselnav slakt minskar kraftigt , varvidandra aktörer får fritt tillträde till den norrländskalivsmedelsindustrins hemmamarknad. Därefter skapasmycket stort tryck på marknaden då ett uppdämt behov avslakt uppstått. Vi förordar ett kontrollsystem med 3räkningar.Under tiden tills vi erhållit ett ändrat kontrollsystem krävs att nuvarandesystem förbättras. Kontroll för LFA-ersättning för handjur bör kopplas tillslakt (ett system som använder). Den kvalifikationsperiod som stateninfört för att djur skall få anmälas till LFA-ersättning bör räknas enligt dettidigare fungerande systemet med att djur måste ha funnits i norra i 4månader före ev. slakt för att erhålla regionala ersättningar (LFA-ersättningsamt öppet odlingslandskaps-ersättning). Genom att stalljournal ärobligatorisk på samtliga gårdar är kontrollen enkel att genomföra.MjölkproduktionNorra , kvotregion 1 (vilket motsvararnorrlandsstödsområdena 1, 2 a samt 2 b), erhöll rätt atterhålla gårdskvoter motsvarande 400 milj kg i nationellfetthalt (vilket motsvarar 392 milj kg i områdetsgenomsnittliga fetthalt). Denna volym svarar väl motområdets andel av nationens produktion. Om kvotförsäljningsamt arrenderegler varit praktiskt hanterbara skulle områdetsmjölkproducenter utsättas för liten risk att överskrida sinagårdskvoter. är den dagsaktuella situationen klart oroandedå av NNP:s och Norrmejeriersleverantörer producerar över sin gårdskvot.Detta gör att de kommer att drabbas av superavgift omSverige överskrider landskvoten, vilket vi troligen görgenom att mjölkproduktionen inom Arlas region ökatkraftigt. Därtill tappar de nationellt stöd när gårdskvotenöverskrids.Att bönder hamnat i denna djupt olyckliga situation beror på atttilldelade kvoter i stor utsträckning "hamnat fel" genom att norra kraftig strukturutveckling och kvottilldelning sker eftergenomsnittlig produktion 1991-93. Därtill kommer SJV:s tillkorta-kommanden angående administration av kvotförsäljning vilket gjordeosäkerheten så stor att många inte kom sig för att sälja i vår. Reglernaändrades så att efter anmälan till försäljning erhöll mjölkproducenter utanmiljöintyg rätt att års kvothandel få en säljkvot motsvarande 10kor utan miljöintyg. Situationen försämrades ytterligare genom valda reglerangående möjlighet att arrendera kvot. Hanteringen av sidoarrenden slårmycket hårt mot norra eftersom en mycket stor del avmjölkproduktionen baseras på sidoarrenderad mark.Riksdagen bör besluta att en extra kvotförsäljning skall ske som gäller för1996. Behovet är störst i region 1, dvs stödområdena 1, 2 a samt 2 b,eftersom problemen där är störst, genom att det nationella stödet utgör enstörre andel. Försäljningen kan ske , men avse kvotår1996.GrisproduktionenLönsamheten för grisproducenter har klart sänktssedan EU-inträdet. Detta orsakas både av attmarknadspriserna har sänkts drastiskt samt attmerkostnadskompensationen (Norrlandsstödet) förgrisproducenterna i norra fått en teoretisk beräkning.I praktiken leder det till att i stort sett samtliga producenterfår sänkt norrlandsstöd. Det stora problemet är attmerkostnadskompensationen beräknas på att 2/3 avspannmålsbehovet ska odlas på gården. Detta är intepraktiskt möjligt på grund av norra . I praktiken odlas ca 1/3 avspannmålsbehovet på gårdarna. Merkostnadskompensationenkan inte beräknas på mer än 1/3 av spannmålsbehovet för engård om grisbönderna ska erhålla någotsånär oförändradersättning jämfört med situationen före EU-inträdet. Det ärändå långt kvar till oförändrad lönsamhet, som förrajordbruksministern skriftligen har lovat grisproducenterna.Grisproducenterna behöver även justera vissa detaljer förkalkylunderlaget i stödområde 3 och för samtliga suggor pågrund av att vissa ersättningar har fallit bort ikalkylunderlaget när SJV beräknade ersättning vid EU-inträdet. Detta innebär att ca krävs tillgrisproduktionen (suggor och slaktgrisar) vilket enklastgenomförs genom att höja det nationella stödet med dettabelopp. En möjlig väg är att använda en del av det beloppsom regeringen vill spara i LFA-systemet till att kompenseragrisarna.IntransportstödDetta stöd bör återinföras för kött- och äggproduktion samtåterföras till tidigare nivå för mjölk. EU tillåter transportstödmen har avböjt att utnyttja möjligheten. Detnationella stödet behöver ökas med motsvarande ca 30 miljkr för att uppnå tidigare ersättningar. Ett lämpligt sätt är attlåta eventuellt icke utnyttjade delar i politiskt beslutadnorrlandsstödsram (Öppet odlingslandskap,Kompensationsbidrag-LFA samt nationellt stöd) årligenanvändas till transportstöd som kan utbetalas vid årets slut.ÄggproduktionenDe norrländska äggproducenterna producerar ägg av myckethög kvalitet. Genom EU-inträdet öppnades den norrländskamarknaden för finska, kraftigt politiskt stöttade, ägg varviden mycket snedvriden priskonkurrens har uppstått.Äggproducenterna i norra räds inte konkurrens pålika villkor men så länge finska äggproducenter erhållerkraftig politisk ersättning tvingas de svenskaäggproducenterna kräva likabehandling av den svenskaregeringen, varvid det nationella stödet till äggproduktionen inorra behöver minst fördubblas samtintransportstödet måste återinföras. bör hosregeringen begära förslag om detta.PotatisodlingI norra odlas viktiga arealer av utsädespotatis samthögkvalitativ matpotatis. Näringen är högt specialiserad ochlever under stor ekonomisk press, där hotet från de, viapolitiska ersättningar bättre försedda, finska producenterna ärstort. I erhåller potatisodlare ett miljöstöd för odlingav potatis, vilket även de norrländska potatisodlarna är välmotiverade att erhålla.MiljöprogrammetDet är viktigt att den så fort sombudgetläget tillåter utnyttjar fullt den vid EU-anslutningenframförhandlade ramen till miljöstöd. Det är angeläget attmiljönytta och enkla regler får prägla ramarna för ett utbyggtmiljöprogram och att även de norrländska landskapstypernasynliggörs. Ett exempel på att norra landskapstyperej beaktats är att i delprogram värdefulla natur- ochkulturvärden (KULT), vars snåriga och detaljerade regler inteär anpassade för det norrländska kulturlandskapet och därtilldirekt diskriminerar mindre gårdar, står de 5 nordligastelänen för av de ansökta resurserna medan Skånestår för av ansökt belopp. De norrländskafoderarealerna raningar, myrslåtter och översilningsängarerhåller inte ersättning samt därtill diskrimineras detraditionella betesmarkerna i den brukade bondeskogen, sominte kan erhålla ersättning med dagens regelverk.En del av norrlandsstödet utgår via delprogrammet Öppet odlingslandskap.Här skall arealkravet ökas, vilket leder till att ytterligare bönderinteklarar kraven och norrlandsstödet urholkas med ökad risk för att det öppnaodlingslandskapet hotas, om bondens svaga ekonomiska situation leder tillatt produktionen läggs ner. Reglerna behöver ändras så att dagens arealkravinte skärps ytterligare.Avbytartjänst och Skogs-och lantbrukshälsanRegeringens förslag innebär att praktiskt taget allt stödavvecklas och endast anvisas. Det är synnerligenangeläget att regeringen anvisar dessa medel till de mestdjurglesa områdena, som finns i norrlandslänen. I dessaområden det är oerhört svårt att upprätthålla någon servicegenom de mycket stora avstånden. Denna kraftiganeddragning ökar kostnaderna kraftigt för producenterna omoförändrad service skall köpas, vilket riskerar att kraftigturholka avbytarverksamhet och företagshälsovård. Denjourdel som ingått i avbytarverksamheten är oerhörtangelägen både ur mänskliga men även urdjurskyddsaspekter. Det bör undersökas om inte delar avrevalveringspengar går att använda till dessa för helanäringen angelägna sociala verksamheter. Finansiering av deåtgärder som angivits i motionen ska ske inom befintligaanslag på jordbruksområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och förslag till förbättringar avlönsamhetsutvecklingen för Norrlandsjordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparing i LFA-stöd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administrativ hantering och rättssäkerhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vallstöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hållandetider i LFA-systemet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra köp/säljomgång för mjölkproducenter i norra ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arrenderegler för mjölkkvotssystemet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grisproduktionen i norra ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intransportstöd till livsmedelsföretag i norra ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äggproduktionen i norra ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om potatisodling i norra ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av miljöprogrammet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synliggörande av de norrländska landskapstyperna imiljöprogrammet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behållande av dagens arealkrav i öppet odlingslandskap,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avbytartjänsten samt Skogs- och lantbrukshälsan,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsstöd.