mot · GJ02Bo14 · 1996-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. I propositionen föreslår regeringen att län läggs samman till län. Som en följd avlänssammanläggningen bör nuvarande länsstyrelser förassamman till en länsstyrelse.Regeringen anser vidare att bör vara residensstad i län.I likhet med vad som anförs i motion 1995/96:Bo13 av m flanser även jag att en ny länsindelning måste kombineras med en reform somöverflyttar ansvaret för den regionala utvecklingen från länsstyrelser till ettfolkvalt organ, ett regionfullmäktige. Såvitt avser propositionen föreslås inteen reform i denna riktning.En fördjupning av demokratin på regional nivå bör ske genom attdirektvalda parlament på regional nivå inrättas, som övertar huvuddelen avlänsstyrelsens och uppgifter. I tidigare nämnda motion anförsvidare att uppgifter som sköts i statlig regi ska flyttas ned till dennanivå.När det gäller de beslut som måste vara gemensamma skall principen varastörsta möjliga närhet till besluten genom lokalt beslutsfattande. Makt ochbeslut måste också flyttas från den centrala statsmakten till den regionalanivån.En reform om ny länsindelning får inte endast handla om att sammanföratvå länsstyrelser till en. Reformen måste gå djupare än så. Därför är detsynnerligen viktigt att reformen kopplas till möjligheterna att utveckla denlokala och regionala demokratin. Enligt mening finnsförutsättningarna att göra reformen mer meningsfull för medborgarna omdessa känner att de ges ökade möjligheter till delaktighet i de beslut som rörregionen. Delaktighet är en förutsättning för det demokratiska samhälletsutveckling. Politiken på olika nivåer måste ha en folkligförankring och politikerna, som medborgarnas ombud, måste ha kontakt medde människor som berörs. Politikerna ska med hänsyn till människornasbehov och önskemål ta ansvar för samhällsutvecklingen. Då kanmedborgarnas förtroende för politiken stärkas. Människor måste gesmöjlighet att engagera sig och ta ansvar. Om medborgarna är delaktiga isamhällets beslutsprocesser leder det till större förståelse för och intresse avgemensamma angelägenheter.När medborgarna inte känner att de kan påverka de beslut som rör dem,ökar klyftan mellan medborgarna och de förtroendevalda. Det krävs enutveckling som stärker demokratin ur den enskilda människansutgångspunkt, inte urholkar den. Besluten måste tas nära människorna. Avdenna anledning är det viktigt att en förändrad länsindelning åtföljs av enreform om fördjupad demokrati där ansvar och befogenheter som finnsinom länsstyrelserna och landstingen överförs på ett direktvalt organ.Under 1990-talet har behovet av samverkan över gränserna ökat mellan deolika beslutsnivåerna. Det finns flera exempel på det. Exempelvis gäller detekonomiska prioriteringar av investeringar i infrastruktur, t.ex. järnvägar,vägar och telekommunikation och likaså förändringar i närings- ochregionalpolitiken samt satsningar på utbildning och kompetensutveckling.Ett flertal regionala statliga förvaltningsuppgifter har omorganiserats ochundandragits från direkt politiskt inflytande. Miljöpolitikens ökadebetydelse, bl.a. för att åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling,motiverar ett regionalt engagemang. Den tilltagande internationaliseringeninom så gott som alla områden och integrationsprocessen i motiverarockså en stark regional nivå. Den regionala nivåns betydelse inom EUframhålls ofta.Landstinget är folkligt förankrat men saknar nu helhetsansvar för deregionala frågorna. Många regionala uppgifter står till stor del utanförfolkligt inflytande. Huvuddelen av ärenden avgörs avtjänstemän utan offentlig debatt. På den regionala nivån föreligger ett tydligtdemokratiskt underskott. Systemet med ett regionalt dubbelkommando medbåde länsstyrelse och landsting måste ifrågasättas. Därför måste en renodlingav den regionala nivån ske. Genom att ersätta landsting och länsstyrelse medett folkvalt regionfullmäktige kommer samhällsplaneringen att förbättras ochförankras. Den regionala demokratin stärks och pengar sparas. Det skapas enpolitisk plattform för debatt om regionala prioriteringar. Detta går även attsamordna så att funktioner flyttas över till den kommunala nivån.Genom inrättande av ett demokratiskt valt regionfullmäktige kan vissadelar av länsstyrelsernas nuvarande funktioner överföras till ett renodlatstatligt förvaltningskontor. Detta organ svarar enbart för statligaförvaltnings-och kontrollfunktioner.Att förstärka den regionala självstyrelsen måste innebära en annanfunktionsfördelning i samhället.Länens/regionens roll blir framöver att ha det övergripande ansvaret förfrågor som rör regionen. Regionfullmäktige bör således koncentrera sig påföljande fem viktiga uppgifter:1. Ökade insatser för regionens behov av utvecklad infrastruktur.2. Tydlig strategi för att aktivt bidra till regionens kompetensutveckling.3. Stärkt regionalt inflytande över näringslivsutveckling, arbetsmarknads-och regionalpolitik.4. Tydligt ansvar för utveckling av miljökompetens och tillvaratagande avlänets naturliga energitillgångar.5. Gemensamt och övergripande ansvar för sjukvård och folkhälsa.Vidare anser att inte bör godkänna enövergångslösning som permanentar det tillfälligakommunförbundet längre än till den 1 januari1999, då val ska ha hållits till ett regionalt fullmäktige förSkåne. Skälen härför är bl a att denna typ av indirekt valtorgan försvårar möjligheterna till insyn och möjligheterna attutkräva demokratiskt ansvar.Vad gäller val av residensstad föreslår regeringen, tvärtemot vadRegionberedningen gör, att bör vara residensstad, men att ett förslagbör läggas fram först sedan det har klarlagts vilken fördelning offentligförvaltning kan komma att få i regionen.Jag anser i likhet med Regionberedningen att bör vararesidensstad i län. Därigenom uppnås en bättre geografisk balans änmed en lösning med som residensstad, som regeringen föreslår. Enlokalisering av en sammanslagen länsförvaltning i skulle ocksåkunna innebära en viss kompensation för det bortfall av arbetstillfällen sombl a nedläggningen av regementena P 6 och A 3 inneburit. Lokalisering avresidensstaden till har också betydelse för att locka såvälindustri, forsknings- och utvecklingsresurser som människor tillKristianstadsområdet. Med som residensstad förstärker man iställetytterligare Malmös dominerande ställning i , vilket vore olyckligt ochskulle försvåra en nödvändig regional balans. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demokrati på regional nivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör bli residensstad i .