ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sf222 · 1996-10-07 00:00:00 — beslöt 1990 att de egenföretagare som ställt sigutanför ATP-systemet, de s k undantagandepensionärerna,skulle ha rätt till pensionstillskott.Rätten att inte betala in ATP-avgift upphörde 1982.Det finns företagare som kämpat ärligt och tappert med sitt företag menändå inte haft möjlighet att betala ATP-avgift. När de har krävts på denna harkronofogden funnit att det inte fanns något att hämta hos vederbörande.När en sådan företagare pensioneras, finner han eller hon att det varit bättreom han inte företagit sig något alls under sin yrkesverksamma tid. Pensionenhade då blivit högre. räknar ut vad de anser att hanborde betalat i ATP, ibland efter en skönstaxering, och drar detta frånpensionstillskottet. Resultatet blir att han inte får något pensionstillskott.Riksdagen har i 1990/91:SfU11 behandlat förslag att egenföretagare somunderlåtit att betala avgift skulle jämställas med undantagandepensionärerna.Riksdagen avslog motionerna eftersom man ansåg att det skulle beröra ävendagens och framtidens förvärvsverksamma.Nu kommer emellertid pensionssystemet att ändras, varför börompröva sitt ställningstagande. Systemet med pensionstillskott kommer attavskaffas. Folkpensionen höjs för alla så att dagens pensionstillskottinräknas. De få personer som enbart harfolkpension borde därför jämställas med undantagandepensionärerna ochockså få pensionstillskott. Det är inte rimligt att någon ska tvingas leva pålägre pension än detta. Personer som egentligen inte orkar fortsätta arbeta,måste göra det för att klara sig. Alternativt måste de söka socialhjälp. Deökade kostnader som den föreslagna reformen kan medföra bör inte bli stora.De kan kvittas mot minskade kostnader för sjukvården och minskat behov avsocialhjälp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till pensionstillskott för alla utan ATP.2.
mot · GK02Sf224 · 1996-10-07 00:00:00 — bör ge regeringen detta till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad arbetslivsförsäkring vid sjukdom, arbetslöshet ochfunktionshinder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en levnadsnivåutredning.1
mot · GK02Sf226 · 1996-10-07 00:00:00 — Syskon som tar vårdansvar Enligt lagen om allmän försäkring kan förälder som tar handom ett handikappat barn erhålla vårdbidrag. Som förälderräknas såväl biologisk förälder som adoptivförälder. Däremotomfattas inte övriga som av någon anledning har vårdansvarför omyndig person.Detta innebär att det finns ett antal personer, förmodligen ganska få, somkommer i kläm med den nu gällande lagstiftningen. Ett exempel på detta ärom ett äldre föräldralöst syskon har vårdnadsansvaret för ett yngre omyndigthandikappat syskon. De praktiska uppgifterna och kostnaderna är desammasom om det äldre syskonet vore förälder, men samhällets stöd saknas.Enligt min uppfattning är detta en orättvisa som borde gå att rätta till. Fördem som drabbas och tar ett tungt ansvar känns det underligt att inte kunna fådel av ett samhällsstöd som i andra sammanhang är naturligt.Mot den bakgrunden bör lagen om allmän försäkring vad avser 9 kap. 4 §och 20 kap. 2 § ändras så att syskon som tar ett vårdansvar för yngrehandikappat syskon i vissa fall kan jämställas med förälder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen i enlighet med vad som anförts i motionenbegär förslag om ändring i lagen om allmän försäkring.
mot · GK02Sf227 · 1996-10-07 00:00:00 — I 8 kap 2 § lagen om allmän försäkring står: "Rätt tillbarnpension har barn som inte fyllt ". I 3 § står:"Barnpension utgör för år räknat av basbeloppetefter varje avliden förälder". Av dessa två meningar kan dettyckas som om varje barn i är berättigat tillbarnpension om mamma eller pappa avlider och attpensionen är kopplad till barnet och inte till föräldrarna. Menså är inte fallet.Barn till utländska fäder som inte bott i landet blir enligtgällande lagstiftning utan sin pension. Barn vars fäder kommer från ländersom har ett utvecklat försäkringsskydd kommer dock i åtnjutande av detlandets försäkringsförmåner, medan barn vars mamma eller pappa kommerfrån t.ex. inte får något ekonomiskt skydd i form av barnpension iSverige. Reglerna ändrades i och med anpassningen till EES och ett komman-de medlemskap i . Före fick alla barn barnpension.Ett exempel: en ung kvinna, svensk medborgare, träffade sin blivande mansom var polsk medborgare. De fick två barn. Efter diverse kortareanställningar fick mannen fast anställning som avbröts efter några månadergenom hans dödsfall. Kvinnan lämnades ensam med två små barn, 1,5respektive . Genom att reglerna är sådana som de är tvingas hon att arbetaheltid för att klara familjens ekonomi. då barnen mer ännågonsin behöver den enda kvarlevande föräldern måste de vistas på daghem10 timmar per dag. Hade barnen haft barnpension hade hon haft bättreekonomiska förutsättningar för att utnyttja den möjlighet att gå ner i arbetstidsom lagen tillåter småbarnsföräldrar. Det cyniska med nuvarande regler är attom det varit mamman som avlidit hade pappan fått omställningspension ochbarnen barnpension.Det kan inte röra sig om en stor grupp barn, eftersom det finns regler omöverförsäkring, vilket innebär att inte någon kommer i åtnjutande av dubblaförmåner. Kostnaderna för att ändra reglerna så att barnpensionen blirgenerell och gäller alla barn blir därför ringa. Risk för fusk ochöverutnyttjande föreligger inte. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ändrade regler enligt vad i motionenanförts om frikoppling av barnpensionen från om den avlidne föräldernkvalificerat sig för folkpension eller inte.
mot · GK02Sf228 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har i proposition 1995/96:209, Försäkringsskyddvid sjukdom, föreslagit en förlängd arbetsgivarperiod.Arbetsgivarna skall betala sjuklön under de 28 första dagarnaav ett sjukdomsfall. Enligt förslaget skall dessa bara tillhälften kompenseras för de ökade kostnader, 2 200 miljonerkronor, som förslaget medför. Sjukförsäkringsavgiften skalldärför sänkas med , vilketmotsvarar 1 100 miljoner kronor.Det finns skäl att ifrågasätta om detta besparingsförslag ligger i linje medandra, viktigare mål för den ekonomiska politiken. Regeringen har sagt sigprioritera minskad arbetslöshet och har satt upp målet att halvera den öppnaarbetslösheten, från , . Dess egna prognoser(budgetpropositionen 1996/97:1, bil. 2, s 27) visar emellertid att det är högstosäkert om målet kan nås. Det är bara vid en osannolikt hög tillväxt som dettasker.Om ökad sysselsättning är ett prioriterat mål så bör detta också avspeglasig i de förslag som regeringen lägger fram. Den offentliga sektorn har intemöjlighet att anställa fler . Ökad sysselsättning förutsätter därför ökadanställning i det privata näringslivet. Detta förutsätter i sin tur bättrevillkor,framförallt för små och medelstora företag. Det är nämligen dessa som enligtde flesta bedömare kan anställa fler.Förslaget om förlängd arbetsgivarperiod går i motsatt riktning. Det för-sämrar villkoren för företagande och försämrar därmed också förutsättning-arna för ökad sysselsättning. Många företag har små ekonomiska marginaler.Soliditeten hos företagen är låg, antalet konkurser är högt. De kan därförförväntas möta ökade kostnader för sjuklön genom att minska sina övrigapersonalkostnader, genom att säga upp personal eller genom att avstå från attanställa.En politik som under förespegling av rättvisa lägger bördor på företagenkan inte bli framgångsrik. Att driva företag är till sin natur att förverkligaenidé. Om det lyckas ger det avkastning, både till företagaren och till deanställda. Men om det misslyckas så leder det till förluster, både förföretagaren och för de anställda. Företagande handlar inte om att fördelabördor utan om att skapa tillgångar. Bra villkor för företagen ligger i allasintresse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till förlängd arbetsgivarperiod, ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sf232 · 1996-10-07 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har beslutat om fleraförsämringar när det gäller flerbarnstillägget. För barn föddaefter 951231 har det avskaffats helt. Detta i sig innebärnaturligtvis en avsevärd försämring för många barnfamiljer,för en del handlar det om att de tvingas till kommunenssocialförvaltning för att där söka kompletterandesocialbidrag.Men det räcker inte med att detta gäller barn födda 960101 utan det drabbarockså många familjer som med råge klarar alla tidsgränser. Detta beroende påatt inte accepterar något avbrott i utbetalningarna avflerbarnstillägget. Så fort ett avbrott sker försvinner flerbarnsbidraget förallframtid. Detta innebär exempelvis att ungdomar som väljer att t ex studera ettgymnasieår utanför inte kan bli föremål för flerbarnsbidrag ifortsättningen. Detsamma gäller vid skilsmässor när barnen inte längre bortillsammans.Det värsta exemplet på hur fel detta slår är dock när det gäller omedelbaraomhändertaganden av barn och ungdomar. Ett omhändertagandesker för att skydda barnet antingen mot omgivningen eller sig självt.Omhändertagandet innebär att samhället ikläder sig det fulla ansvaret förbarnet/ungdomen i föräldrarnas ställe. Alltså upphör föräldrarnas vårdnad-skap för en . När sedan familjen har fått hjälp attkomma tillrätta med problemen återinträder föräldraansvaret igen. Meneftersom det skett ett avbrott i vårdnadskapet så kan familjen inte längreuppbära flerbarnstillägg. Detta oavsett om det omedelbara omhändertagandetvarat eller flera år.Detta är en konsekvens som drabbar de mest utsatta i vårt samhälle på ettfullständigt orättfärdigt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till regelförändringar för attkomma till rätta med de missförhållanden som beskrivs i motionen omflerbarnstilläggen.
mot · GK02Sf233 · 1996-10-07 00:00:00 — Det samlade avgifts- och skattetrycket är högt i Sverige.Samtidigt som många ekonomiska och politiska bedömare äröverens om att skattetrycket inte kan höjas utan negativaeffekter för ekonomins funktionssätt höjs egenavgifterna nuår efter år.Dessa höjningar har flera negativa effekter. De drabbar alla lika från förstaskattekronan och är därför särskilt kännbara för låginkomsttagarna. Dessadrabbas tillsammans med medelinkomsttagarna hårdare än höginkomsttagarepå grund av att avdragsrätten betyder mer för dem med höga inkomster.Fördelningspolitiskt slår detta fel.Genom avdragsrätten minskas kommunernas och landstingens skatte-intäkter. Det är bekymmersamt i ett ekonomisk läge som är mycket tungt fördem. Behövliga resurser till vård, omsorg och skola dras undan.De egenavgiftshöjningar som den socialdemokratiska regeringen nugenomför är inget annat än dold skatt, eftersomavgifterna inte är riktade. Avgifterna till sjukförsäkringen höjs somdenna går med stort överskott. Avgifterna används till helt andra ändamål ändem som beteckningen sjukförsäkringsavgift ger intryck av.Renodling av de olika statliga trygghetssystemen och samhällsstöden iövrigt är den nya konsekventa linjen från regeringens sida. Detta stöds utavstörre delen av oppositionen inklusive . Men vi är mycketkritiska till att regeringen inte inser att detsamma borde gälla egenavgifterna.Att så inte är fallet visar på bristande konsekvens.Riktade egenavgifter är motiverade. Som dold skatt är de inte bra. Ettviktigt krav är också att de måste balanseras mot skattetrycket.Fyrpartiregeringen införde en allmän arbetslöshetsförsäkring med egen-avgifter. Den nytillträdda kunde inte fördra den. Därförgenomfördes en principvidrig avgiftsväxling, så att den avgift som gått tillarbetslöshetsförsäkringen blev sjukförsäkringsavgift i stället.Mot bakgrund av en positiv grundinställning till egenavgifter framstårbehovet av en översyn av egenavgiftssystemet starkt. Vi kristdemokraterföreslår att av regeringen begär en parlamentarisk utredning avsystemet med egenavgifter i syfte att renodla avgifterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning omegenavgiftssystemet, i enlighet med motionens syfte.
mot · GK02Sf234 · 1996-10-07 00:00:00 — Funktionshindrades möjlighet att delta i arvoderade verksamheter Den som är sjuk- eller förtidspensionär har ofta krämpor somgår upp och ner, den ena dagen är inte den andra lik. Iblandmår man bättre och ibland sämre. Det som dock alla hargemensamt är att sjuk- och förtidspensionen bygger påbedömningen att personen inte klarar en ordinariearbetssituation på grund av sitt handikapp/arbetsskada. Enligtförsäkringskassan är personer oförmögna till arbete, ellerarbetsföra till 25, 75, 50 eller . Dessa regler fårkonsekvenser för personer med sjukpension.Systemet är uppbyggt på så vis att om man har biinkomst på 6 000 kronorförlorar man av pensionen. Detta kan innebära så stora ekonomiskaförluster för den enskilde att denne avstår från att engagera sig i ideell ellerpolitisk verksamhet. Detta innebär ett demokratiskt dilemma. Med anledningav detta påstår vi att regeln är både odemokratisk och passiviserande.Ett förtroendeuppdrag som fritidspolitiker anses hos den som är frisk kunnaskötas utöver ett ordinarie arbete. Är man frisk får man heller inget avdrag pålön. Det är inte tillfredsställande att sjukpensionärer regleras i särskildordning. Förtids- och sjukpensionärer kan i vissa kommuner helt utestängasfrån det parlamentariska deltagandet, utöver själva röstandet.Det kan även se helt olika ut i olika kommuner, eftersom kommunernassjälvbestämmanderätt vad gäller arvodenas storlek kraftigt varierar. Man kanheller inte enligt kommunallagens regler frånsäga sig sitt arvode.Genom att arvodena för t.ex. politiska uppdrag varierar mellan olikakommuner och genom att gränsen för avdrag på pensionen är en fast summa,innebär det att de i en kommun "räcker" till alla fullmäktige-sammanträden medan en sjuk/förtidspensionär i en annan måste avstå frånårets sista sammanträde för att inte förlora av pensionen.Det råder politisk enighet om vikten av att alla människor skall kunnadeltaga i politiskt eller ideellt arbete. Det är ett "demokratiskt underskott"attdet inte är så. Vi vill därför att reglerna ånyo ses över för att en tillfreds-ställande lösning av problemet skall kunna nås. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrades möjlighet att delta i arvoderadeverksamheter.
mot · GK02Sf236 · 1996-10-07 00:00:00 — KvoteraföräldraförsäkringenFrihet för individenDet största och viktigaste steget vi kan ta in påjämställdhetens område är att fler pappor tar aktiv del i dendagliga omvårdnaden om sina barn. Ett genomförande avdetta medför att barn kan växa upp med daglig nära kontaktmed båda sina föräldrar. När båda föräldrarna vårdar barnenoch sköter om hemmet ges barnen under uppväxten tvåförebilder där båda föräldrarna i ökad utsträckning blir bärareav personliga egenskaper framför bärare av könsroller. Detmedför frihet för den generation som växer upp att självforma sina liv, och att forma dem utifrån sina egnapersonligheter utan att vara styrda av och snärjda in itraditionella könsroller.Förändrad samhällsstrukturEn stor del av jämställdhetsdebatten har handlatom vad samhället kan göra för att öka möjligheterna förkvinnor att jämlikt kunna delta på samtliga plan isamhällslivet. Mindre tid och energi har ägnats åt männensmöjligheter att delta i barnens omvårdnad och hemmetsskötsel. Inte förrän , då yngre män själva harbörjat kräva denna rätt, har frågan fokuserats. ärdet självklart, att när män kräver sin rätt till aktivtföräldraskap även i barnets liv, först dåöppnas på allvar möjligheten att fundamentalt förändrarådande samhällsstrukturer.Samhällspolitiska budskapPolitik är att ge tydliga budskap: att genom de åtgärder manväljer att genomföra eller avstå från att genomföra alltidsända ut ett budskap till befolkningen i övrigt. Det manavstår från att göra ger människor budskapet: "Det här tyckervi inte är så viktigt." Att avstå från att i ökad utsträckningkvotera föräldraförsäkringen ger blivande föräldrarbudskapet att samhällsstruktur (kvinnors ojämlika deltagandei samhällslivet) och könsroller (kvinnan som den "naturligt"vårdande och mannen som familjens huvudförsörjare) intebehöver förändras.Kvotera föräldraförsäkringenVi anser att av föräldraförsäkringen skall varaförbehållna den andre föräldern, den som inte tagit utmerparten av föräldraledigheten. Detta innebär ofta pappan.Samtidigt föreslår vi att den sammanlagda föräldraledighetenförlängs med en rätt till ledighet . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att av föräldraledigheten kvoteras för uttagav den förälder som tidigare ej varit föräldraledig,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den totala rätten till ledighet bör utsträckas till artonmånader.
mot · GK02Sf237 · 1996-10-07 00:00:00 — Inom kommuner och landsting finns ca 100 000 timanställdapersoner varav den absoluta merparten är kvinnor.Anställningsformen är sådan, att arbetsgivaren ringer påmorgonen och erbjuder arbete , eller ibland förnågot . Om den som erbjuds arbete är sjuk, gårbudet om anställning till någon annan som står påarbetsgivarens vikariatslista. Eftersom det inte föreliggernågot anställningsförhållande utgår ingen sjukpenning tillden som först erbjudits anställningen. Riksförsäkringsverkethar slagit fast i en rapport till regeringen, att personer som,om inte , så i varje fall med relativt jämnamellanrum, är anställda av samma arbetsgivare, inte bör fåersättning från den allmänna försäkringen under ensjukperiods första 14 dagar.Enligt kan inte heller sjuklön utgå,eftersom personen inte har tillträtt anställningen.Enligt uppfattning är det helt oacceptabelt att 100 000personer hamnar helt vid sidan av lagen om sjuklön och därför måste ovanbeskrivna förhållande bli föremål för en skyndsam utredning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av sjuklön för timanställda.
mot · GK02Sf241 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även psykiskt funktionshindrade skall kunna få personligassistans.1
mot · GK02Sf243 · 1996-10-07 00:00:00 — hade vi en övertid bland löntagarna i Sverigesom motsvarade ungefär 75 000 heltidsanställda utanfrånvaro från arbetet. En stor del av denna övertid bordekunna ge arbete åt arbetslösa istället. Arbetsgivarna användermånga gånger som argument att ej anställa eftersom dearbetslösa saknar de kvalifikationer som arbetet kräver.Övertidsarbetet medförde att arbetsgivarna betalade uppskattningsvis 5miljarder kronor för övertidstimmarna 1994. För att minska övertiden skulleman kunna fördubbla arbetsgivaravgiften vid övertidsarbete.Dessa inkomster till staten bör gå till arbetsmarknadspolitiska åtgärder föratt hjälpa arbetslösa till arbete eller utbildning.Förslaget innebär att man kan finansiera en höjning av a-kasseersättningenfrån 75 till 80 procentsnivå samt motsvarande för dem som deltar i arbets-marknadspolitiska åtgärder, t ex utbildning. Detta har beräknats kosta 1,4miljarder.Förslaget ger en signal till arbetsgivarna att vi vill att företagen aktivtmedverkar till att minska arbetslösheten genom att nyanställa arbetskraftistället för att använda övertid. har vi förståelse för att det kanfinnas situationer då övertid ej kan undvikas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fördubbla arbetsgivaravgiften för varje övertidstimme för attfinansiera arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GK02Sf245 · 1996-10-07 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet för familjer och barnAnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA Ekonomisk trygghet för familjer och barnA 1. Allmänna barnbidrag14 654 000A 2. Föräldraförsäkring16 192 0001 075 000A 3. Underhållsstöd2 411 450A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner24 000A 5. Barnpensioner305 0005 000A 6. Vårdbidrag för handikappade barn1 574 600TOTAL35 161 0501 080 000Vänsterpartiets förslagUnder utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn tillförs totalt 1 080 miljoner utöver regeringens förslag.Av detta totalbelopp avsätts 200 miljoner tillsemesterlönefaktorn i SGI:n, 600 miljoner till 80-procentsnivån i föräldraförsäkringen, 275 miljoner tillpappaledigheten samt till barnpension.Slopande av den förhöjdaersättningen förpappamånadenDagens barnfamiljer är hårt pressade. Kvinnor slits hårt avdubbelarbete, vilket inte löses genom vårdnadsbidrag elleråtergång till ett gammalt klassamhälle med pigor ellertjänstefolk. Satsningar inom familjepolitiken måste därförgöras genom kortare arbetstid, en väl utbyggd kvalitetssäkradkommunal barnomsorg, bevarat underhållsstöd och enkvoterad och utbyggd föräldraförsäkring.Föräldraförsäkringen har varit oöverträffad när det gäller attunderlätta för kvinnor att kombinera förvärvsarbete och barn,vilket också varit bra för barnen. Genom kvoteringen ochden förhöjda ersättningen under den s k pappamånaden harfäderna uppmuntrats att ta sitt ansvar för barnen. Preliminärauppgifter från pekar på att andelenpappor som tar ut pappaledighet harfortsatt att öka. Vi tror att den högre ersättningen för den s kpappamånaden har haft betydelse. avvisardärför förslaget att ta bort den högre ersättningen förpappa/mammamånaden. Vi tillför därför 275 miljoner kronori budgetalternativ.BarnpensionBarn till utländska fäder som inte bott i landet blirenligt gällande lagstiftning utan sin pension. Barn vars fäderkommer från länder som har ett utvecklat försäkringsskyddkommer dock i åtnjutande av det landetsförsäkringsförmåner, medan barn vars pappa kommer från tex inte får något ekonomiskt skydd i form avbarnpension i . Reglerna ändrades i och medanpassningen till EES och ett kommande medlemskap i 930101 hade alla barn fått barnpension.Det cyniska med nuvarande regler är att om det varit mamman som avlidithade pappan fått omställningspension och barnen barnpension. Detta kan interöra sig om en stor grupp barn, framför allt eftersom det finns regler omöverförsäkring, vilket innebär att inte någon kommer i åtnjutande av dubblaförmåner. Kostnaderna för att ändra reglerna så att barnpensionen blirgenerell och gäller alla barn blir därför ringa. Risk för fusk ochöverutnyttjande föreligger inte. har avsatt 5 miljoner för detändamålet i sin budget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslagbeslutar om ramar för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn enligt följande uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 2. Föräldraförsäkring16 192 0001 075 000A 5. Barnpensioner305 0005 000Summa för utgiftsområdet35 161 0501 080 000