mot · GK02A430 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottRegionalpolitik som enhelhetSvensk regionalpolitik har sin grund i 1964 årsregeringsförslag om en statlig lokaliseringspolitik. Likvärdigstandard oavsett boendeort var honnörsordet. I början av1970-talet steg ambitionsnivån, och ett bevarande avboendemönster införlivades i regionalpolitikens mål. Under1980-talet blev regionalpolitiken mer direkt tillväxtinriktad,som en följd av nedläggningar inom varvsindustrin ochstålindustrins minskade betydelse.I påtalas de regionala olikheterna ofta, inte sällan med enbetydande skärpa. I huvudsak är det motioner från ledamöter som föreslårregionalpolitiska åtgärder i sina hemlän. Ledamöternas sakkunskap om länenbör givetvis tillvaratas på bästa möjliga vis. I denna motion läggs dock framett regionalpolitiskt helhetstänkande från de gröna. Regional-politiska aspekter berörs givetvis även - och mer detaljerat - i våra motionerom trafik, arbetslöshet, energipolitik etc.Regionalpolitiken handläggs av en mängd olika myndigheter,exempelvis länsstyrelserna, , , kommunerna,, , , . Detär mycket troligt att en ökad samordning skulle ge både effektiviserings-vinster och mer möjligheter, som skulle komma de berörda regionerna tillgodo.De senaste åren har i flera avseenden blivit mer ojämlikt.Regionalpolitiskt har många skillnader förstärkts. Arbetslösheten har slagitavsevärt hårdare mot vissa regioner än andra, och skillnaden i arbetslöshets-nivå mellan norra delen av och längre söderut är minst lika hög somnär regionalpolitiken en gång infördes. Introducerandet av ny teknik har sketti olika tempo i olika delar av landet. Kommunikationerna är mervälutvecklade i vissa delar av landet än andra. Denna utveckling mot ettSverige med allt större regionala skillnader ökar behovet av ett regional-politiskt helhetsgrepp. Alternativet är ett accepterande av en situation medkonstant hög arbetslöshet, utflyttning, avfolkning och nedläggning avcentrala offentliga verksamheter i vissa delar av landet. En sådan obalansmåste undvikas då "regional balans främjar samhällsekonomisk tillväxt"enligt regeringens proposition 1994/95:161 Regionalpolitiskt huvudmål.Vårt regionalpolitiska huvudmål är att människor oavsett bostadsort skallges likvärdiga möjligheter att arbeta, utvecklas och få del av samhälletsresurser och service. När det gäller tillgång till arbete, högre utbildning ochgoda kommunikationer återstår mycket för att skapa rättvisa och valfrihetöver landet som helhet.Det är ofta de mest produktiva och exportinriktade delarna av landet somär i behov av en aktiv och stark regionalpolitik. En viktig orsak är att deenorma vinster, som skapas i exempelvis inland, sällan åter-investeras inom regionen utan istället förs ut till statskassan och till huvud-kontor i andra delar av landet. Trots att stora delar av vår välfärd fortfarandeskapas i glesbygden betraktas den ofta som improduktiv, en kostsam bördaför de tätbefolkade delarna av landet. de gröna ser landsbygdoch glesbygd som en betydelsefull resurs i utvecklingen mot ett långsiktigthållbart samhälle enl Agenda 21-konventionen.Vi vill därför att det tillsätts en särskild utredning för att belysa behovet avoch inriktningen av forskning och utveckling, utbildning och rådgivning omlandsbygden och dess utvecklingsfrågor samt att ett sammanhålletforskningsprogram för landsbygdens roll i samhället utarbetas utifrån dennautredning.Miljöanpassad glesbygdGlesbygdens möjligheter och tillgångar är utomordentligtstora, som problem förknippade med glesbygdenaktivt måste bearbetas. Bland annat gäller det omställningentill ett mer miljöanpassat samhälle, där glesbygden både ärett föredöme och ett problem. De långa avstånden leder tillett stort transportbehov med åtföljande utsläpp, somförvärras av att befolkningsunderlaget ofta är för lågt för enväl fungerande kollektivtrafik (personbilsinnehavet percapita är lägst i och högst i ).Uppvärmningen sker till en betydande del i små vedpannoreller med olja/el, vilket är till nackdel för miljön jämfört medfjärrvärme, i synnerhet om den är biobränslebaserad.Möjligheter till källsortering och andra medborgarinitierademiljöåtgärder är i många fall sämre i glesbygd än i storstad,medan å andra sidan mattransporterna kan vara kortare.EU-stöd helt otillräckligtI debatten inför folkomröstningen om EU-medlemskapmenade att ett medlemskap skulleinnebära fördelar för de eftersatta regionerna i . Detstöd som har kommit till godo har dock enligtvår mening inte varit lika effektivt som om somicke-medlem avstått från att betala in medlemsavgift till EUoch därefter fördelat medlen själv, efter beslut i riksdagen.Vidare kräver EU-stödet en medfinansiering om ,vilket ger en total offentlig finansiering om drygt 15miljarder kronor för perioden 1995-1999.Miljöpartiet de gröna anser att EU:s krav på medfinansiering av regionalaoch lokala intressenter inte ska tillåtas innebära nedskärningar i denbefintliga offentliga servicen.Vi är oroade över tendenser, som innebär att det regionalpolitiska stödetkoncentreras till regioner som innefattas i de av EU bestämda bidrags-berättigade regionerna. Detta slår hårt mot exempelvis glesbygd i södraSveriges skogsområden.EU:s grundprincip att statsstöd i EU är förbjudet om den snedvriderkonkurrensen har ställt till en del problem för , inte minst när detgäller företagsstödet i de nordliga delarna av landet. Då företagsstödet alltidvarit den största delen av "den lilla regionalpolitiken" har den omställning avdetta, som EU-medlemskapet inneburit, varit mycket kännbart för många.Regionalforskaren anser att det direkta regionalstödet -oavsett om det kommer direkt från eller kanaliseras via EU - är avmindre betydelse för glesbygdens utveckling. Det avgörande är denoffentliga sektorns totala satsningar. Åtstramningspolitiken som sker föratt anpassa till EMU drabbar glesbygden hårdare än andra delar avlandet, vilket i sin tur ökar behovet av regionalstöd, som dock inte kankompensera för en generell åtstramningspolitik.Idag finns ingen utredning på vad EU inneburit för glesbygden och inteheller vad ett eventuellt medlemskap i kommer att betyda förglesbygden. Detta behöver utredas.Utveckla näringslivet iglesbygdMiljöpartiet de gröna hyser viss skepsis för den avregeringen förda regionalpolitiken, och detbudgetförslag som lagts. Jämfört med vårbudgeten innebärnu liggande förslag en förbättring i rena anslag räknat, meninriktningen är fortsatt tveksam. De nedskärningar somföreslås riskerar att leda till bakslag ide mest utsatta regionerna.Insatserna bör inriktas på att bygga upp kompetens och stärka lokal ochregional näringslivsutveckling. Särskilt vill vi stödja en ökad satsning inomsmåföretag och utveckling av informationstekniken.Lokal mobiliseringGenom att ta till vara människors initiativkraft ochengagemang för sin egen närmiljö skapas möjligheter till enpositiv utveckling av företagande och sysselsättning. Enlokal mobilisering har uppkommit spontant på mångaplatser för att möta och eliminera effekterna av denedskärningar, inom såväl privat som offentlig sektor, somde drabbats av. Dessa "underifrån"- rörelser behöver stöd ochinte styrning från statsmakten. Inte sällan har här kvinnorspelat en framträdande roll och tagit okonventionella greppöver utvecklingen.Den relativt blygsamma satsningen för att underlätta kvinnors nyföre-tagande bör förstärkas. Mycket talar för att just kvinnor kan ledautvecklingen mot en starkare och stabilare näringslivsutveckling inomglesbygden de närmaste decennierna. Sannolikt är också en ökad satsning föratt stödja kvinnors företagande i lands- och glesbygden en förutsättning föratt återskapa en livskraftig utveckling i dessa regioner. Medel för regionalutveckling bör avsättas till lokala och regionala resurscentra för kvinnor.Offentlig service pålandsbygdenFör att inte utarma de mindre bygderna vill Miljöpartietbehålla de lokala skolorna och inte centralisera utbildningenpå pregymnasial nivå. Skolorna fyller en flerfaldig funktiongenom att vara både arbetsplatser och kulturbärare för denlokala orten. när regeringen vill införa beslut ombibliotekslag är det viktigt att landsbygden får behålla sinabibliotek och vi vill utrusta dem med moderndatakommunikation för att sprida tillgängligheten av datorer.En ökad satsning på lokala utbildningar formade utifrånlokala behov ser vi också som ett område, som kanexpandera utan att förorsaka stora kostnader för statskassan,men som kan främja den lokala näringslivsutvecklingen.Det av regeringen uppsatta villkoret för att sysselsättningsbidrag skallbeviljas, där av de nya arbetstillfällena går till vardera könet, harinte uppfyllts. I exempelvis var andelen kvinnor endast 19%.Vi anser det otillfredsställande att det i budgetpropositionen helt saknaskonkreta förslag för hur 40%-nivån skall uppfyllas.En ökad satsning på lokal förädling av råvaror och tillgångar inomlandsbygd och glesbygd bör vara ett viktigt inslag i regionalpolitiken. Enökad förädlingsgrad inom trävaru- och livsmedelssektorerna bör kunna skerelativt snabbt med rätt insatser. Målet är att stärka lands- och glesbygd ochatt uppnå en ökad självtillit och minskat beroende av statsmakt och regionalacentra.För tillbaka vinsternaDen långsiktiga målsättningen för regionalpolitiken bör varaatt den skall göra sig själv onödig och avskaffas. Att ökasjälvtilliten i de regioner som erhåller regionalpolitiskastöd bör därför vara ett viktigt inslag i den förda politiken.Ett sätt att uppnå detta är att vinsterna från det somproduceras i större utsträckning återbördas till de områden dekommer ifrån.I vår budgetmotion föreslår vi en höjning av skatten påvattenkraft som i sin helhet skall återbördas till de regioner som har vatten-kraftsproduktion. I motsvarande grad kan de ordinarie regionalpolitiskaanslagen minska. Därmed ökar regionernas egenfinansiering, somvinster från energiproduktion direkt återkopplas till de egna regionerna.Investera i modern,miljöanpassad infrastrukturMiljöpartiet de gröna vill genomföra en kraftfull satsning påbättre järnvägs-, post- och telekommunikationer och enfortsatt upprustning av grusvägar.Miljöpartiet de gröna vill satsa på investeringar inom järnvägssektorn,bland annat för att öka tillgängligheten till mindre tätorter inom glesbygd.De nya snabbtågen har väsentligt förkortat restiden mellan de störrehuvudorterna, men har många stationer i landsbygden förloratmöjligheterna att utnyttja tåget för person och godsbefodran. Därför villMiljöpartiet att möjligheten utreds till regional snabbtågstrafik för person-befodran mellan andra orter än huvudorterna, och att den nu pågåendekommunikationkommittén ges i uppdrag, att fördjupa utredningen på dennapunkt.Ostkustbanan skall byggas ända upp till . Projektering ocharbete bör påbörjas längs hela bansträckningen. Ostkustbanan är ettoerhört viktigt inslag för att förbättra kommunikationerna ochkonkurrenskraften för som helhet.Inlandsbanan är också den en underskattad resurs. Med en rejäl upprust-ning skulle banan ha goda möjligheter att utvecklas till att bli en central-förbindelse mellan norra och södra likväl som för de svenskainlandskommunerna. Den norska transportvägen genom kommersannolikt att få en alltmer ökande betydelse de närmaste decennierna. Miljö-partiet de gröna anser att skall rustas upp och att diskussionerbör föras med och den norska motsvarigheten till SJ ochBanverket, om hur detta skall ske och hur finansiering skall gå till.Miljöpartiet de gröna anser att alltför mycket resurser inriktas på storamotorvägar och alltför lite på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Dethär är en felsatsning, som minskar möjligheterna att bo kvar i glesbygd ochbosätta sig där och som i sin tur leder till högre kostnader för att hållaservicetill dem som ändå vill leva kvar på landsbygden. Vi vill överföra resurserfrån motorvägssatsningar till underhåll av landsbygdens vägar och anserockså att stöd till enskilda vägar bör utgå.IT för glesbygdenTelenätet blir en alltmer betydelsefull kommunikationsväg.Många tjänster levereras via telenätet och i och meddatorisering och informationsteknik blir bra kvalitet ochbilliga tjänster på telenätet en allt viktigare konkurrensfaktor.Här har stora delar av en betydande nackdel jämförtmed . AXE-systemet är exempelvis i det närmastehelt utbyggt i , medan bara hälften av hushållen iövriga landet på flera ställen har tillgång till systemet.Satsningarna på att bygga om och modernisera telenätetmåste påskyndas för glesbygden så att hela landet får tillgångtill den nya informationstekniken.Även posten behöver förbättras i glesbygden. Tendenserna mot nedlägg-ning av allt fler postkontor och kraftigt försämrad service är inte acceptabla.Posten har över hela landet infört "post-i-butik",vilket har inneburit, attfrämst kvinnor har förlorat sina jobb, som postkassörskor. I och ikranskommunerna varslas postpersonal om uppsägning och detta i , närarbetslösheten är den högsta någonsin i modern tid och, där möjligheterna ärsmå för de uppsagda kvinnorna att få ett nytt arbete. bör uttalatydligare krav på postverket om att en god service skall finnas för helalandet, oavsett bostadsort . En utredning bör tillsättas för att undersöka omden ökade konkurrensen inom området lett till försämrade möjligheter förPosten att fullgöra allmänhetens krav på god service i hela landet. Om så ärfallet kan det vara rimligt att genom avgifter från konkurrerande företag tillseatt dessa kostnader fördelas över branschen i sin helhet.Skatteavdrag för dyraretransporterI glesbygden är bilen ofta en nödvändighet. Det finns ingakollektiva alternativ och det är ofta långt till närmastematvaruaffär eller postkontor ,liksom det kan vara långt tilldet dagliga arbetet. vill därför kompenseraglesbygdsbor för höga skatter på drivmedel genom ettsärskilt skatteavdrag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om landsbygdens behov av FoU, utbildning ochrådgivning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättandet av ett sammanhållet forskningsprogram förlandsbygdens roll i samhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om vad EU-medlemskapet har inneburit förglesbygden och vad ett eventuellt medlemskap i kommer att betyda förglesbygden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påbörja projektering och arbete med Ostkustbanan försträckning längs till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ges i uppdrag att fördjupa enutredning om möjligheterna till regionala snabbtågsförbindelser,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning och framtida utveckling av ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underhåll av landsbygdens vägar och stöd till enskilda vägar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala utbildningar efter lokala behov,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala gruppers behov av stöd utan styrning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda moderniseringen av telenätet i glesbygden,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tydligare krav skall ställas på Posten för att ge god service ihela landet,112. att hos regeringen begär en utredning för att undersöka vadden ökade konkurrensen för Posten och dess många uppsägningar inneburitför minskade möjligheter att fullgöra allmänhetens och krav pågod service i hela landet.1