mot · GK02So425 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningAlla människor skall av staten behandlas med samma hänsynoch respekt. Sådana ojämlikheter som beror påomständigheter som ligger utanför den enskilda människanskontroll skall staten kompensera för genom att förseindividen med resurser som möjliggör för henne att fåsamma möjligheter och livschanser som alla andramänniskor.Funktionshinder är en ojämlikhet som beror på slumpen, olycka ellersjukdom. Funktionshindret ger upphov till fullständigt oacceptabla problemoch orättvisor för den enskilda människan. Det är statens moraliskaskyldighet att förse de funktionshindrade med sådana resurser som gör att dekan leva ett självständigt liv i värdighet. Statens politik förfunktionshindradeär således oerhört viktig i ett liberalt samhälle.I har vi ofta talat om det glömda . Med detta menar vide människor som mitt i vår välfärd kommit i skymundan, som harberättigade önskemål om stöd från samhället men som inte får det.De människor som lever i det glömda är oftast inte med när beslutfattas och resurser fördelas. Deras problem varierar. Varje grupp är ganskaliten. Därför väger deras röster inte så tungt på valdagen och de har svårt attgöra sig hörda i den politiska debatten.Folkpartiet har ägnat stor kraft åt arbetet med att skapa bättrevillkor för det glömda . För gamla och sjuka på långvården, för barnsom far illa, för förföljda kvinnor. Och inte minst för människor medfunktionshinder och deras familjer.De statsfinansiella problemen med rötter ekonomiska missgreppkastade i hög grad sin skugga över den senaste mandatperioden. Likafullt vardet under tid som socialminister möjligt att prioritera ochgenomföra en rad angelägna reformer för de funktionshindrade: Lagen om service och stöd till vissa funktionshindrade (LSS), som varhuvudinslaget i den stora handikappreformen, ger bl.a. rätt till personligassistans för svårt funktionshindrade. Den ger också rätt till vård och stödoch rätt till olika former av avlösning. Vårdbidraget till familjer med barn som har handikapp höjdes från 2 till2,5 basbelopp vilket motsvarade en förbättring på . Reglerna ändrades så att den som har helt vårdbidrag också kan erhållaersättning för merkostnader utöver maximibeloppet för vårdbidraget. Fören familj med maximal ersättning innebar detta en förbättring med ca40 . Föräldrar med barn som har handikapp fick rätt perår. Rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn har för dessafamiljer också förlängts till , i vissa fall till och med . En handikappombudsman som skall säkra funktionshindrades delaktighetoch jämlikhet i samhället har inrättats.Utöver detta har en rad andra åtgärder också vidtagits, bl.a.beträffande hjälpmedel, fritid och kultur.Regeringens svekI våras beslutade regeringen med trogna stödatt skära ned stödet till rätten till personlig assistans. Dettaslår nu hårt mot många funktionshindrade som bl a får sinrätt till personlig assistans omprövad. De farhågor som vi iFolkpartiet befarade inför beslut visar sig nutyvärr bli verklighet.Förra våren beslutade regeringen sig för i sin kompletteringsproposition attkostnaderna för den statliga assistansersättningen skulle ses över och ges ettsparbeting på omkring 900 miljoner kronor.I regeringens utredning Kostnader för den statliga assistansersättningenföreslog enmansutredaren , helt enligt regeringens direktiv,besparingar på . Bl a skulle rätten till personlig assistansför barn helt upphöra.Bakgrunden var att finansieringen av reformen ursprungligen var beräknadatt uppgå till . I realiteten blev kostnaden istället 3,7miljarder. Kostnadsökningen berodde i huvudsak på att antalet beviljadeassistanstimmar blev fler än beräknat. Det berodde i sin tur på att det fannsett stort uppdämt behov av fler assistanstimmar per person än beräknat.Kostnadsökningen är förståelig.Kritiken mot utredningen blev kraftfull och dåvarande socialministernIngela lovade att inga större besparingar skulle ske inom den statligaassistansersättningen. Det visade sig bara vara tomma ord.I regeringspropositionen som kom föreslogs neddragningar inomrätten till personlig assistans . Neddragningarnaskulle ske på flera sätt.För det första ändrade tidsramen för beslut om assistans-ersättning. kunde den funktionshindrade spara assistanstimmar upptill . Det är nödvändigt för att kunna planera för semestern eller för attmöjliggöra en dräglig tillvaro för många funktionshindrade barn varshjälpbehov varierar mycket , exempelvis mellan skolterminernaoch skolloven.Regeringen ville i sin proposition inskränka perioden till tre månader.Efter socialutskottets behandling ändrades perioden . Enligtvår uppfattning innebär detta att den enskilde funktionshindrades möjlighetertill självbestämmande, oberoende och valfrihet kraftigt inskränkts.För det andra ändrade definitionen av rätten till personligassistans. Det har resulterat i att grupper av funktionshindrade som tidigarehade rätt till personlig assistans nu har fått än svårare att erhålla detta.För det tredje övervältrade en större del av ansvaret för personligassistans på kommunerna. Det sker genom att funktionshindrade inte fårsamma rätt som tidigare till personlig assistans när de vistas i dagligkommunal verksamhet som t ex skola, dagis eller liknande.Ett resultat av dessa beslut är nu att rätten till personlig assistans omprövasoch att flera försäkringskassor skickar över ansvaret till kommunerna ochalltså gör en snävare bedömning än tidigare.I socialutskottet ändrades visserligen regeringens ursprungliga förslag enhel del efter kraftiga protester från andra politiska partier och den samladehandikapprörelsen. Men med bistånd genomfördes deallvarliga försämringar som vi nu ser resultatet av.Folkpartiet anser att bör riva upp förändringarna i rätten tillpersonlig assistans.65-årsgränsenPersoner som är berättigade till personlig assistans förlorardenna rätt . För många innebär detta ett alltförabrupt avbrytande av en assistans som möjliggjorde ettsjälvständigt liv. En kvalitetssänkning av livsföringen för defunktionshindrade blir ofta fallet. Det finns därför skäl attöverväga om det inte bör införas vissa övergångsregler somersätter den rigida gränsen vid ålder.Förbud mot diskrimineringav handikappadeFlera länder har säkrat funktionshindrades rättigheter idiskrimineringslagar, exempelvis , , , och . I omfattas ävennäringsverksamhet av diskrimineringsförbudet.I handikapputredningen samhälle för alla, SOU 1992:52, föreslogs enregel om diskriminering i brottsbalken.Under sommaren har det förekommit en debatt om att funktionshindradenekats tillträde till vissa restauranger och krogar. Justitieminister har anmärkningsvärt nog uttalat förståelse för detta. Detta skall ibästa fall uppfattas som ytterligare en indikator på behovet av en lagstiftningmot diskriminering av handikappade.DomstolstrotsFlera kommuner trotsar domstolars beslut om stöd tillfunktionshindrade eller nonchalerar lagar. dömdeHovrätten över och att ledamöterna i enkommunal nämnd i befanns skyldiga till tjänstefelsedan de vägrat att rätta sig efter domar. hadeHögsta domstolen fastslagit att den som inte fått domverkställd kan söka verkställighet hoskronofogdemyndigheten.Finansdepartementet har presenterat ett förslag om kommunalt lag ochdomstolstrots i mål om laglighetsprövning. Men utredningsförslaget saknarförslag till hur trotset skall lösas i mål om förvaltningsbesvär, d v s de målsom har störst vikt för personer med funktionshinder. Enligt vår uppfattningmåste ett förslag till lag om lag och domstolstrots också omfatta domarangående förvaltningsbesvär.RättshjälpDen som överklagar eller försäkringskassansbeslut är alltid i underläge mot beslutsfattaren. Det är alltidsvårt att tvista mot en part som har en överlägsen kompetensatt tillgå. Den som överklagat ett beslut kan inte heller förlitasig på domstolarnas utredningsskyldighet. Domstolarnaundviker att lägga sig i processen eftersom deinte vill framstå som partiska. I linje med detta är detomöjligt att kräva att domstolen skall genomföra denutredning som faktiskt är nödvändig i de flesta fall, det villsäga att undersöka den överklagandes hela livssituationgenom att till exempel sätta sig i enrum med denne ochutröna behoven och med vilka insatser dessa kan tillgodoses.En domstol skall helt enkelt inte formulera yrkandet,grunderna och omständigheterna åt den som söker sin rätt.Ett jämlikt förhållande under förhandlingen skulleemellertid kräva en sådan insats av domstolarna så längerättshjälp nekas. Rådande situation innebär att det inteföreligger rättssäkerhet i svensk förvaltningsprocess.Dessutom kommer renodlingen av tvåpartsprocessen i förvaltningsdomstolatt medföra att utredningsskyldigheten tunnas ut och att det därför blirsvårare för den enskilde att få rätt. Det har regeringens särskilda utredaresom sett över rättshjälpslagen konstaterat. Syftet med ändringen har ocksåvarit att avlasta domstolarna bland annat från att skaffa in utredningar och attdomstolarna i mindre omfattning skall blandas in i parternas argumenteringför att undvika misstankar om partiskhet. anser att rättshjälp skallkunna beviljas i större utsträckning än nu inom förvaltningsprocessen.HjälpmedelsgarantiRätt hjälpmedel kan för en funktionshindrad innebära enmöjlighet till rehabilitering eller avsevärt mycket bättrelivskvalitet. Enligt hälso- och sjukvårdslagen ansvararlandstingen för att uppmärksamma behovet av hjälpmedel.Vi anser att vårdgarantin ska utökas till att omfatta tekniska hjälpmedel, såatt den som är i behov av hjälpmedel ska få snabb hjälp och kompliceradehjälpmedel senast inom tre månader.Det stora problemet inom hjälpmedelsförsörjningen beror till stor del påatt både landsting och kommuner är inblandade. Oavsett hur kommuner ochlandsting har delat upp ansvaret för hjälpmedel emellan sig, har de ettgemensamt ansvar för hjälpmedelsfrågorna. I varje län måste landsting ochkommuner gemensamt bygga upp en vattentät organisation, som garanteraratt den enskilde får den hjälp som han eller hon behöver.En ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet skulle kunna vara ett sätt atthöja kvaliteten och kapa köerna. Inom t ex hörselvården skulle man i högreutsträckning än vad som sker kunna upphandla tjänster från privataentreprenörer. Det är då viktigt att upphandla hela kedjan, det vill sägautprovning - hörapparat - uppföljning.TillgänglighetsfrågorInom bostads- och planområdet lade handikapputredningenbl.a. fram förslag om information och fortbildning avarkitekter om tillgänglighetsfrågor, ändringar i plan- ochbygglagen för att göra gatumiljön, terminalbyggnader ochoffentliga lokaler tillgängliga samt tillgänglighetsprogram.I har man på olika sätt förbättrat tillgängligheten för funktions-hindrade i byggnader, på gator genom avfasade trottoarer och på andraplatser. Vi anser att de amerikanska erfarenheterna bör tas tillvara här iSverige och att till nya bör fogas föreskrifter som angerhur man kan öka den generella tillgängligheten till byggnader m.m.HandikappombudsmannenHandikappombudsmannen inrättades den 1 juli 1994.Myndigheten har fått åtskilliga anmälningar omdiskriminering av funktionshindrade.Handikappombudsmannen har vidtagit de åtgärder som honenligt instruktion kan vidta, nämligen gjort uttalanden. Dettaär enligt vår mening otillräckligt. Lagstiftningen måstekompletteras med förbud mot diskriminering avfunktionshindrade i arbetslivet. Handikappombudsmannenmåste ges möjlighet att väcka talan om någondiskrimineras i arbetslivet på grund av sitt funktionshinder.Även regeringen har numera kommit till insikt om detta ochen promemoria har utarbetats inomArbetsmarknadsdepartementet som föreslår lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet av funktionshindrade personer.Den ska remissbehandlas under hösten 1996.Inflationsskydd förvårdbidrag och handikapp-ersättningDen socialdemokratiska regeringen föreslog attuppräkningen av basbeloppet med hänsyn till inflationenskulle begränsas. Enbart av inflationen skulle fågenomslag i form av höjt basbelopp. Begränsningar av dettaslag skulle gälla så länge budgetunderskottet överstiger 50miljarder kr.Det är både olyckligt och olämpligt att denna besparing också kommit atttillämpas på vårdbidrag och handikappersättning. Den ordning harbeslutat innebär att dessa för funktionshindrade mycket angelägna bidragsuccessivt urholkas under de kommande åren.Vårdbidraget går till familjer som har funktionshindrade barn dels för ettbedömt tillsynsbehov, dels för de merkostnader som handikappet innebär förfamiljen. Enligt RFV:s statistik fick 19 000 familjervårdbidrag.Vuxna med funktionshinder får stöd bl.a. i form av handikappersättning.Den finns i tre nivåer, motsvarande 69, av basbeloppet.Hur mycket den enskilde får i ersättning beror på hur stort hjälpbehovet ärsamt vilka merkostnader som handikappet medför. Enligt RFV:s statistik fråndecember 1993 fick 53 000 människor handikappersättning, antingen somhuvudförmån eller som tilläggsförmån till t.ex. förtidspension eller ålders-pension.Den effekt på statskassan som besparingen för dessa grupper medför ärliten. För de enskilda som drabbas är effekten däremot kännbar, särskilt medtanke på att de redan från början tillhör samhällets mest utsatta grupper.Vi anser därför att vårdbidrag och handikappersättning bör undantas frånden av beslutade avindexeringen.Regeringen bör återkomma till med sådana förslag attvårdbidrag och handikappersättning åter räknas upp med fullhänsyn tagen till inflationen.Vi anser även att lönebidragen skall finnas kvar oförändrade. Dessamöjliggör för många funktionshindrade att bibehålla sin anställning hosarbetsgivarna.BilstödetBilstödet är ett bra medel för att ge personer medfunktionsnedsättningar möjlighet till delaktighet isamhällslivet och en bättre livskvalitet. Tillgång till en egenanpassad bil minskar också beroendet av samhällsinsatser iform av t.ex. matinköp och färdtjänst. I betänkandet Rättentill ratten (SOU 1994:55) föreslås att åldersgränsen 50 åravskaffas. Vi instämmer i detta. ökar naturligtviskostnaderna för bilstödet om åldersgränsen höjs. Vi anserdärför att regeringen bör göra en hälsoekonomisk analys avvad det betyder att man tar bort åldersgränsen och hurkostnaderna för annat samhällsstöd därmed förändras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en sådan ändring i rätten till personligassistans att det innebär en återgång till de regler som gällde före den 1 juli1996,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagförbud mot diskriminering av handikappade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om domstolstrots,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättshjälp,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedelsgaranti,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet för funktionshindrade,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappombudsmannens befogenheter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullt inflationsskydd för vårdbidrag och handikappersättning,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bilstödet,10. att till utgiftsområde B 7 Kostnader för statligassistansersättning m.m. för anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 3 .