mot · GK02T510 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningRiksdagen tog beslut om att bygga Botniabanan.Med avses en förlängning av Ostkustbanan frånSundsvall till och en framtida förlängning norrut.Trafikutskottet skrev i betänkandet 1992/93:TU35 "Utskottetdelar därmed regeringens uppfattning om att projektet bör hahög prioritet. Inte minst mot det aktuella sysselsättningslägetär det enligt utskottets mening viktigt med ett snabbtigångsättande. "Fyrpartiregeringen lade 1993 fram ett infrastrukturpaket för på i statliga anslag till byggande av vägar,järnvägar. Paket antogs av . Den socialdemokratiska oppositionenföreslog en satsning på hela 155 miljarder kronor.För att kunna överge oppositionstidens överbudspolitik på infrastruktur-området och kunna öka skatteintäkterna från trafiksektorn tillsatteden socialdemokratiska regeringen efter valet en kommunikationskommitté(Komkom). Dess huvuduppgift verkar vara att finna en formel för att kunnaskära ned anslagsramarna inför trafikbeslutet . Den formel somska motivera ett avstamp från den egna 155-miljardersnivån ner, förbifyrpartiregeringens 98-miljarderssatsning, är ett skrotande av det så kalladestråktänkandet. Detta tänkande innebär att ett vägavsnitt, eller stråk, avfrämsttrafiksäkerhetsskäl bör ha enhetlig standard.Det socialdemokratiska infrastrukturprogram som skulle pressa nedarbetslösheten pressas nu självt ned, tillbaka mot de bottennivåer som råddeföre regeringsskiftet . För anslaget till byggande av vägar verkar enhalvering aktuell, medan järnvägsanslagen drabbas av en tjugoprocentigneddragning.StomnätsplanenBanverket har i sin stomnätsplan för 1994-2003 skrivit följande omBotniabanan:Projektet omfattar nybyggnad av enkelspårig järnvägsträckan , samt förstärkning av denbefintliga på en sträcka Sundsvall-Bollstabruk.Därutöver förutsätts ett industrispår mellan och MoDos fabrikHusum. Den nu beräknade sammanlagda anläggningskostnaden uppgår till7,9 mdkr kronor med följande fördelning:Botniabanan* 3,6 mdkr* 1,1 mdkr* 2,5 mdkr* Upprustning av 0,6 mdkr* Industrispår 0,1 mdkrSUMMA 7,9 mdkrVidare skriver att banan förutsätts kunna medgehastigheter /h och att det ska varamöjligt att trafikera sträckan med snabbtåg. Med utbyggdBotniabana och Ostkustbana halveras restiden -jämfört med . Vidare kan regional tågtrafikbedrivas längs kusten vilket inte är möjligt med befintligtjärnvägsnät.I stomnätsplanen ligger såsom större projekt enbart delen planerad att starta till en kostnad av 1,1 mdkr. Vissaupprustningar och elektrifieringar inom förutsättsfinansieras genom länstrafikanslagen. Vad som inte ingår i den nuvarandestomnätsplanen är sträckan samt sträckan för är många:* stärker exportintensivt näringsliv* ökar tillgängligheten till högre utbildning och forskning* klart samhällsekonomiskt lönsam* tar sikte på en framtida länk med och nordvästra * förkortar restiden kraftigt* ökar rörligheten* stärker arbetsmarknaden* halverar transportkostnaden* är nödvändig för en långsiktigt hållbar utveckling av NorrlandUtredning av BotniabananStaten tillsatte en utredning för att analysera förutsättningaroch ge förslag till utbyggnad av resterande delar avBotniabanan. Utredningen blev klar (SOU1996:95).Utredningens slutsatser är bl a att "ska behandlas som enhelhet". Trots detta skrivs på ett annat ställe i slutsatserna: "Innananslutandedelar på är utbyggd kommer således etappen till vara avbegränsat värde för MoDos transporter." - - - "Mot denna bakgrund anserutredningen att förutsättningar saknas för att inleda byggandet avBotniabanan med bansträckan mellan och . "Utredningen borde ha bestämt sig för en linje och inte ställa vissa etapperemot helheten. Utredaren har inte hållit sig till helhetssynen utan i ställetägnat sig åt ett etappresonemang, där han, i stället för att se etapput-byggnaden som en praktisk fråga underordnad helheten, valt att lyfta framhinder och problem. Utredaren har inte heller beaktat att de nyttoeffekter somuppnås när deletapper byggts förbättrar det samhällsekonomiska utfallet. Idirektiven till utredningen skrivs att "storlek medför attutbyggnaden måste ske i etapper".Utredningens slutsats om samhällsekonomin är "- - - Botniabaneprojektetssamhällsekonomiska nytta är ungefär lika stor som dess kostnad. Dennyttokostnadskvot som beräknats stannar på 0.02. "Processen måste fortsättaUtan stöd i direktiven har utredningen ändrat kalkylmetodtill nackdel. Enligt beräkningar avBotniabanegruppen skulle det samhällsekonomiskaöverskottet blivit om utredningen följt fastställdkalkylmetod. Samtliga projekt ska självklart behandlas på ettkorrekt och jämförbart sätt, och det är oacceptabelt attBotniabanan ska särbehandlas negativt i beräkningarna. Omdenna kalkylmetod ska användas måste den tillämpas påsamtliga projekt i . Därmed kan den inbördesrangordningen mellan olika projekt komma att påverkas.Botniabanan kommer även i en sådan jämförelse att vara ettav de järnvägsprojekt som bör ha högst prioritet i Sverigeidag. Även när de ekonomiska ramarna förinfrastruktursatsningar minskar måste varainnanför den ramen.I en kommentar till utredningen säger , vice styrelseordförandeför MoDo-koncernen:Först beslutar regeringen om ett antal järnvägsinvesteringar i södra ochmellersta . När sedan turen kommer till norra , så tillsätts enutredare som ändrar bedömningsreglerna så att bara blirmarginellt lönsam, trots att den är lönsammare än de flesta av de redanbeslutade järnvägarna. Ett regeringsbeslut att inte bygga nuskulle upplevas som att man vill strypa norra i stället för att låta detbidraga till välstånd. Ett positivt beslut om skulledäremot ge näringslivet mod att investera och därmed skapa arbetstillfällen.Statens utredare valde att i sin Botniabaneutredning intebehandla de regionala utvecklingseffekterna med motiven attdessa effekter är omtvistade, svårberäknade och att de tillstor del fångas upp i värderingen av restiden.Botniabanegruppen har visat i två studier, genomförda avInfraplan AB, att dessa utvecklingseffekter dels ärbetydande, dels inte fångas upp i existerande modeller.Dessutom höjer de lönsamhet väsentligt.Industrin längs sträckan producerar för ca 50 miljarderkronor , och andelen som går på export är mycket hög, för mångaföretag över 80 %.Inlandets råvarurikedom är betydelsefull för kustkommunernas industrier.Råvarutransporter underlättas av att man via tvärbanorna och Botniabanankan nå många viktiga industrier, bl a , som saknar järnvägs-anknytning.Västernorrland, och bidrar tillsammans med i produktionsvärden, vilket diskonterat tillnuvärde motsvarar 1.200-1.700 miljarder kronor. Detta kan jämföras med attBotniabanan, delen , kostar att bygga. Avdetta enkla räkneexempel framgår att endast behöver höja (ellermotverka en sänkning av) produktionsvärdena med för att varalönsam.Det är viktigt att slå fast att uppvisar hög samhällsekonomisklönsamhet om den beräknas på ett vedertaget sätt. har dessutomstor betydelse för att den exportintensiva norrländska industrin även ifortsättningen ska kunna bidra till landets ekonomiska välstånd och för skall kunna värna om en positiv miljöutveckling. Därför är detviktigt för hela att byggs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att en Botniabana längs kommer tillstånd.