mot · GK02Bo15 · 1996-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/96:38 Överlåtelser av allmännyttiga bostadsföretag eller deras bostäder I regeringens proposition föreslås en rad förändringar runt debostadsföretag som tidigare förklarats som allmännyttiga ochnumera benämns kommunala bostadsföretag. Regeringensförslag syftar till att försöka förhindra de planeradeutförsäljningar av hela eller delar av kommunalabostadsföretag som delvis redan genomförts eller är på vägatt genomföras. Dagens lagstiftning kan inte förhindra att såsker.Orsaken till försäljningarna är främst två. Den ena är ideologiska skäl, därman i några borgerligt styrda kommuner inte anser att det ska finnas någrakommunala bostadsföretag och att bostadsägandet inte är en kommunalangelägenhet. Den andra orsaken står att finna i att kommuner med dåligekonomi ser som en möjlighet att få ett bättre ekonomiskt läge genom attsälja hela eller delar av sitt bostadsföretag.Vänsterpartiet anser att de kommunala bostadsföretagen skall ha en starkställning på bostadsmarknaden, dels för att kunna tillgodose människorsefterfrågan av en bostad, dels för att kunna vara hyresledande med en godtillämpning av bruksvärdessystemet. Det skall garantera allas rätt till godabostäder till ett rimligt pris. De kommunala bostadsföretagen utgör enhörnsten i kommunernas sociala bostadspolitik.Sedan efterkrigstiden har staten och kommunerna haft ettsamhällskontrakt, där staten finansierade och kommunerna byggde ochförvaltade de nya bostäderna. Detta skulle garantera att alla människor fickbostäder till rimliga priser. Efterhand har villkoren förändrats så att dekommunala bostadsföretagen har samma villkor som andrafastighetsägare. Trots detta finns det ingen orsak att sälja ut hela eller delarav de kommunala bostadsföretagen. Det mesta av beståndet är byggt medtidigare bestämmelser och därmed ett omfattande statligt stöd. Att sälja ut äri praktiken att flytta över statliga subventioner från gemensamt ägande tillprivat ägo. Det har inte varit avsikten och är något som Vänsterpartietgenerellt är motståndare till. Däremot kan strategiska försäljningar avenskilda fastigheter i syfte att t.ex. effektivisera bostadsförvaltningen ellerbyta till sig mark naturligtvis vara sunda åtgärder för att det kommunalabostadsföretaget skall få en god ekonomi och klara sin framtida bostads-försörjning.Regeringens förslag förhindrar en utförsäljning av av det kommunalabostadsföretagets fastighetsbestånd. Att just skall vara möjligt att säljamotiveras, varken av fastighetsekonomiska eller andra skäl, utan det är ettsätt att försöka förhindra utförsäljningar av stort format för att inte äventyrakommunernas möjligheter att föra en social bostadspolitik. är deten svår fråga eftersom den också gör ett intrång i den kommunalabeslutanderätten. Som orsak kan hävdas att statens engagemang i dekommunala bostadsföretagen naturligtvis förutsatte ett fortsatt kommunaltägande. Om nu detta äventyras bör ansvarsförhållandena klarläggas, vilketfår ske i den fortsatta utredningen av frågan. Vidare föreslås att vissakommuner skall få sälja av sitt bostadsbestånd. Som orsakanges ett behov av att rekonstruera bostadsbolaget eller som en sista utväg attsanera en kommuns dåliga ekonomi. Den ansträngda ekonomin har fleraorsaker men den beror bland annat på den nu förda regeringspolitiken. Attsanera kommunens ekonomi med de kommunala hyresgästerna som bricka ispelet är ingen bra politik. Staten måste ta ett större ansvar än så.Vänsterpartiet har i sin politik föreslagit mer medel till kommunerna och enstörre s.k. kommunakut, där kommunerna får ansöka om hjälp med sinasärskilda problem.Vänsterpartiet föreslår att försäljning av mer än enstaka fastigheter intetillåts i avvaktan på fastare spelregler i frågan.Regeringen föreslår att ägandet i de kommunala bostadsföretagen skallkunna breddas till att omfatta andra ägare än kommunen. Kommunen skalldock behålla majoriteten av ägandet. Motiveringen är att det är ett sätt attskaffa ett större eget kapital och få in en ökad kompetens i bolagsstyrelse ochledning. Ett breddat ägande verkar inte särskilt troligt att få till stånd,eftersom avkastningen på insatt kapital styrs av kommunallagen. Den sägeratt ett kommunalt bostadsföretag inte får drivas i vinstsyfte, utan endast geen rimlig avkastning på insatt kapital. Vilken kapitalägare går in i ett sådantprojekt? Kommunens roll som ägare kan också förändras. Ägardirektivensutformning och den demokratiska styrningen måste ta andra hänsyngentemot nya ägarintressen, med större betoning på ekonomiska frågor ochmindre på bostadssociala. Möjligheten att tillföra kunskap och kompetensfinns eftersom kommunfullmäktige utser bolagsstyrelsen. Därkan kompetens och erfarenhet av fastighetsförvaltning vara grund för att bliutsedd i ett kommunalt bostadsföretags styrelse. föreslårdärför att de kommunala bostadsföretagen även i fortsättningen ska ägas avkommunerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala bostadsföretagens ställning på bostadsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generella inställning till utförsäljning avkommunala bostadsfastigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av fastigheter i kommunala bostadsföretag iavvaktan på ny utredning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett breddat ägande av kommunala bostadsföretag.