mot · GK02U810 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningUtbyte och handel har mycket gamla anor i Barentsregionen.De första som upprättade kontakterna i östvästlig riktning varsamer. Bland annat bidrog de likartade förutsättningarna förrennäring till att knyta samman området. Från i väst tillArkhangelsk i öst utvecklades från medeltiden och fram tilldetta sekel omfattande handels- och kulturförbindelser.Den ryska revolutionen stängde gränsen mellan de nordiska och den ryskadelen av . Den livliga handeln med avstannade.Handels- och kontaktvägarna vreds från en östvästlig riktning till ennordsydlig. och det cementerade gränsen motRyssland. Den enda kontakt som upprätthölls var i stort sett samernasnaturliga kontakter över gränserna. Det skulle dröja ända fram till början av1990-talet innan man åter kunde tala om en fungerande region i området. börjar åter handeln och utbytet inom regionen att ta fart. Nyatransportvägar upprättas och samarbetsformer utvecklas.Barentsregionen består av de län (eller motsvarande) i som liggernorr om eller genomkorsas av . Regionen omfattar därmed Nord-lands, Troms och Finmarks fylken i , i ,i , och oblast, Nenets autono-ma okrug samt republiken i . Geografiskt utgör en naturlig förbindelse mellan de nordliga delarna av ochRyssland. Regionen är stor, en yta nästantre gånger så stor som . I regionen bor cirka 4,4 miljoner människor.Murmansk är regionens i särklass största stad med drygt 400 000 invånare.Barentsregionen är ett av rikaste områden med stora förekomsterav bland annat skog, fisk, malm, mineraler, olja och gas. De kulturellatraditionerna är mycket starka, främst genom de urfolk och minoriteter sombor i området.Regionen kan komma att få en mycket stor betydelse för utvecklingen i vårvärldsdel under förutsättning att området fortsätter att utvecklas positivt vadgäller ekonomi, demokrati och allmän stabilitet. En utvecklad Barentsregionkan komma att förändra bilden av de norra delarna av , inklusiveSverige. I stället för att uppfattas som ett område i periferin kan tyngd-punkten flyttas när det blir tydligt att är ett centralt områdeför bland annat stora delar av naturtillgångar.Kritisk miljösituationTyvärr finns det inte bara mycket omfattande naturtillgångari . Regionen utgör dessutom det kanske mestmiljöförorenade området i hela . harvi kunnat konstatera att västvärldens insatser i Central- ochÖsteuropa främst koncentrerats till de områden som liggernärmast största befolkningscentra. Om inteansträngningarna ökar vad gäller miljöförbättrande insatser iBarentsregionen riskerar vi att få uppleva en ytterligareförvärrad miljömässig tragedi.Utsläppen från tung industri är mycket omfattande med stark negativeffekt på naturmiljö och människors hälsa. Som exempel kan nämnas attutsläppen av svaveldioxid från ett enda nickelsmältverk nära den norskagränsen uppgår till svaveldioxid. Som jämförelse kannämnas att de totala utsläppen av svaveldioxid i , från industri,transporter och uppvärmning, uppgick till . Ombyggnadenav det aktuella nickelsmältverket som ägs av det privatiseradeNorilsk/Nikelkombinatet är beräknad att kosta . Förnärvarande pågår arbetet med att finansiera projektet.I finns också en av världens största koncentrationer avradioaktivt avfall, samt ett stort antal uttjänta kärnreaktorer som övergivitseller förvaras under miserabla förhållanden. Om det radioaktiva avfallet iBarentsregionen skulle förvaras i enlighet med svenska krav, vilka man intekan veta om ens de är tillräckliga, skulle kostnaderna enbart för omhänder-tagande av radioaktivt avfall på uppgå till flera hundratalsmiljarder svenska kronor.Norge gör i detta sammanhang en stor insats genom att koordinerainsatserna för och har även till stor del bidragit till miljö-investeringar i regionen. anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning över den aktuella miljösituationen iBarentsregionen samt förslag till lämpliga åtgärder från svensk sida. Dettabör ges regeringen tillkänna.Samarbete med regionalstyrkaSamarbetet inom sker både på central ochregional nivå.På central nivå finns , som sammanträder på ministernivå.Vanligen träffas utrikesministrarna. Ordförandeskapet i ärettårigt och ambulerar mellan , , och . Dess-utom är även , och EU representerade som medlemmar iBarentsrådet. Utöver dessa länder deltager , , , ,, , , och som observatörer iBarentsrådet. är beredande organ till Barentsrådet.Där deltar en representant från varje medlems- och observatörsland.Utmärkande för är att det, utöver den nationella nivån,har en mycket stark regional förankring genom regionrådet, regionkommitténsamt tolv regionala arbetsgrupper.Regionrådet består av den politiska eller administrativa chefen i varjemedlemslän/fylke/oblast/republik i regionen. Därutöver har urfolken engemensam representant i regionen. Den administrativa regionkommittén ärregionrådets arbetsorgan. och kommittén har ett eget sekretariatsom följer ordförandeskapet. Ordförandeskapet är tvåårigt och ambulerarmellan medlemsområdena.På den regionala nivån har ett Barentsprogram utarbetats . Programmet beskriver 74 mer eller mindre konkreta projekt, vilka ärkostnadsberäknade till . Även om programmet ärmultilateralt till sin uppläggning kan vissa projekt av praktiska skälgenomföras bilateralt. Projekten finansieras bland annat genom andraprogram som är verksamma inom som exempelvis närområdesprogram, EU:s program för samarbete medOberoende staters samvälde (TACIS) och EU:s regionalpolitiska program förstöd till gränsregioner (Interreg II Barents/).Centerpartiet har tidigare tagit initiativ till att den Nordiska investerings-banken (NIB) skall ha möjlighet att ge lån till miljöförbättrande åtgärder,bland annat i . Det är uppfattning att regering-en bör driva detta krav i kontakterna med övriga nordiska regeringar.Barentssamarbetet måste till stora delar betecknas som ett föredöme vadgäller regionalt samarbete. Drivkraften i samarbetet genereras till störstadelen från den lokala och regionala nivån. Fram innehasordförandeskapet i av , för att sedan övertas avLapplands län. anser att regionala samarbetsformer skallstödjas. Vi vet att centralism knappast ökar vare sig effektivitet eller"träffsäkerheten" i insatserna. Decentralisering är dessutom en vedertagenprincip inom hela EU genom den så kallade subsidiaritetsprincipen. Sverigebör därför, i strävan för ökad decentralisering och effektivitet, stärka detsvenska deltagandet i regionrådets roll.I fördelar staten pengar till de fylken som ingår i Regionkommittén.Dessa får sedan själva besluta hur, och till vilka projekt, de vill användapengarna. anser, i likhet med i län, attdenna modell även skall tillämpas i . Vi förordar att förprojektfinansiering inom erhåller uranslaget B 1, Samarbete med , för budgetåret 1997.Utöver detta skall projekt även fortsättningsvis kunna finansieras underutgiftsområde 7, samt med medel ur den så kallade Östersjöfonden. Detta börges regeringen tillkänna.Sveriges ekonomiska insats i har varit förhållande-vis blygsam. Som exempel kan nämnas att januari tilloch med regionalt beslutat att satsa cirka 17 miljoner på olikaprojekt inom regionen. Utöver detta tillkommer medel från centralt beslutadeprojekt, som helt eller delvis berör regionen genom att de sker i nordvästraRyssland. har beslutat att satsa drygt 83 miljonerkronor. Även satsar större belopp på än vad somhittills varit fallet för . Det är uppfattning attregering-en av de medel som satsas på Öst- och bör öka andelen somgår till . Detta bör ges regeringen tillkänna.Kommunikationer ochökade EU-insatserEftersom den östvästliga handeln i området under lång tidlegat nere återstår mycket arbete för att utvecklatransportvägarna i regionen. Vissa åtgärder har redanvidtagits som till exempel vägbygget mellan i Finlandoch Allakurtty i . Fler investeringar krävs dock föratt åstadkomma tillfredsställande gods- ochpersontransporter på väg och järnväg inom regionen.Prioriterade investeringar bör vara att till exempel färdigställa de cirka sexmil järnväg som saknas för att järnvägslinjen från till ,via , skall vara komplett. Spårvidden är inte densamma i somi och , men finns teknik som till stora delar eliminerarde tidigare problemen med varierande spårvidder. Nödvändiga investeringari sådan teknik bör prioriteras. Regeringen bör tillsammans med den finskaregeringen ta initiativ till att EU utarbetar en plan för infrastruktur-investeringar i . Detta bör ges regeringen tillkänna.Regionen utgör en del av EU:s gräns mot . Genom det svenskaoch finska medlemskapet i EU har regionen än tydligare integrerats som endel i unionssamarbetet. De svenska och finska regeringarna har ett särskiltansvar att markera betydelse inom EU-samarbetet.Centerpartiet anser att det stöd EU ger till länderna i Öst- ochCentraleuropa i ökad utsträckning bör tillfalla projekt i Barentsregionen.Detta gäller inte minst åtgärder för att förbättra miljösituationen i området.Insatser från EU bör samordnas med och regionkommitténsarbete. Vad som ovan anförts om att öka EU:s insatser i börges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning över den aktuella miljösituationen iBarentsregionen, samt förslag till lämpliga åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda medel för i fördess arbete inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad prioritering av inom samarbetet medÖst- och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU bör utarbeta en plan för infrastrukturinvesteringar iBarentsregionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka EU:s insatser i .