mot · GK02Jo312 · 1996-10-07 00:00:00 — Utvärdering av den nya skogsvårdslagen I den svenska skogspolitiken finns numera ettproduktionsmål och ett miljömål. Båda skall vara jämställdaoch integreras med varandra. Produktionsmålet innebär attskog och skogsmark skall utnyttjas så effektivt ochansvarsfullt att de ger en uthålligt god avkastning. En kort tidhar gått sedan skogspolitiken ändrades i januari 1994.Avreglering och förenkling var lagstiftarens budskap. Medden ökade friheten följde också ett stort enskilt ägaransvarför såväl produktion som miljö. Lagstiftarna gav ett stortförtroende till skogsägaren.Ganska snart efter det att den nya lagen trätt i kraft visade det sig att detfanns brister och oklarheter i lagen. En utvärdering skall vara klar i januari1998, men på grund av de problem som uppstått har regeringen gettSkogsstyrelsen i uppdrag att tidigarelägga en del av utvärderingen. Det gällerskogsvårdslagens ransoneringsregler för avverkningen, bestämmelserna omåterväxtåtgärder samt bevarandet av den biologiska mångfalden. Resultatet avdetta skall redovisas under innevarande år. Vi menar att hela utvärderingenmåste påskyndas. Att vänta till 1998 med utvärderingen innebär att åtgärderför att rätta till felaktigheten inte kan börja få genomslag förrän eftersekelskiftet.Av vad som skett sedan den nya lagen trädde ikraft kan vikonstatera att åtminstone i det norrländska privatskogsbruket har det blivitden kortsiktiga vinsten i den egna plånboken som styr. Avstyckningar ochslutavverkningar saboterar en långsiktig framförhållning. Röjningen harminskat drastiskt sedan skyldigheten togs bort. Utebliven röjning ochförstagallring syftar till att minska antalet stammar per ha och ge sådantillväxt att timmerproduktionen upprätthålls och skogsbruket därmed kan blilångsiktigt lönsamt. Utebliven röjning och förstagallring medför nu att enmycket liten del blir timmer. Restskogsarealer som tidigare upprustats medhjäp av bidrag hotar nu att helt spolieras.Inom privatskogen sker vidare en kraftig minskning av skogsodling ochmarkberedning. Särskilt i områden med kärvt klimat får vi räknamed mycket glesa bestånd av skog vilket sannolikt leder till både sänktavverkningsvolym och sänkt kvalitet. Detta kan leda till en hårdareavverkning på andra områden vilket också är ett hot mot miljömålen. Detförefaller som om alltför många skogsägare inte bekymrar sig särskilt mycketom vilken kvalitet skogen har . Mängden trottoarbönder, dödsbonoch passiva skogsägare bidrar till den utvecklingen.Den sänkta tillåtna slutavverkningsåldern har också utnyttjats hårt avspekulanter som kort efter ägarbyten tagit ut stora avverkningsvolymer.Därmed utnyttjas inte den fulla tillväxten i skogen vilket kan få negativakonsekvenser.Genom underlåtenheten att utföra rimlig skogsvård hotas inte baraarbetstillfällena i framtidens skogsindustri där våra barnbarnsbarn ska arbeta,utan tusentals heltidsarbeten blir inte utförda i dagens skogsbruk, därför attingen i det marknadsanpassade kortsiktiga snöda vinsttänkandet vill betalalönen för dem som ska utföra skogsvården.Inventera rotsnurrskadornaTill de konsekvenser av felaktiga beslut som fattats kommerockså problemen med de stora misslyckadecontortaplanteringarna och användningen av plantmaterialsom orsakat s.k. rotsnurr. Enbart AssiDomän har 170 000hektar med paperpotplanteringar i norra . Här behövsen oberoende inventering av problemets omfattning.Dessutom behövs ett klargörande av ansvarsfrågan för deom- och kompletteringsplanteringar som behöver göras. Påmånga marker har tiotals år redan gått förlorade, vilket är ensamhällsekonomisk förlust och ett ekonomiskt bakslag för dedrabbade.Intensifiera skogsvårdenSom en följd av ändringarna i skogspolitiken har denöversiktliga planeringen och stödförmedlingen praktiskttaget upphört vid . Möjligheten att stödjaskogsvårdsåtgärder och bygga skogsbilvägar har upphört.Stöd kan bara utgå för natur- och kulturmiljövårdsåtgärder.Istället för att som tidigare samordna anläggande av riktigaskogsbilvägar bygger enskilda skogsägare egna vägar tillsina egna avverkningar, vilket försämrar strukturenpå skogsbilvägnätet och miljöhänsynen. Ett stöd tillskogsbilvägar för att uppnå bättre samordning ochmiljöhänsyn bör övervägas.Den lokala förankringen för skogsvårdsstyrelsernas fackmän med den närakontakten med skogsägare är nödvändig för att rådgivning ska nå effekt. INorrland med dess långa avstånd borde målet vara ett kontor förSkogsvårdsstyrelsen i varje kommun. Utvärderingen av hur 1993 årsskogspolitiska beslut har tillämpats skall redovisas först . Detta arbetebör som ovan sagts påskyndas.För att stimulera röjning, gallring och skogsodling bör regeringen under-söka möjligheten att återigen använda arbetsmarknadsmedel för att i sam-finansiering med det privata skogsbruket få igång verksamhet med denskogsvård som är ett mål för skogspolitiken. Utökadstamkvistning skulle också leda till en större timmerandel , vilketär eftersträvansvärt. Arbetsmarknadsmedel borde kunna användas även för attstödja stamkvistning. Villkor för att få stödet borde vara att åtgärdsplanersom givetvis inkluderar miljöhänsyn upprättas. En intensifierad skogsvårdskulle ge tiotusentals dagsverken.Staten ska ta ansvar förAssiDomäns skogsstrategiEfter bolagiseringen av har det nya bolagetAssiDomän sålt 225 000 haskogsmark varav 164 000 ha produktiv skogsmark. Särskiltförsäljningarna i och harkritiserats eftersom de bidragit till ökat utboägande.Jordförvärvslagens krav på sysselsättning och bosättning harinte kunnat utnyttjas. Det är nödvändigt att lagen förändrasså att intentionerna om bosättningsplikt och brukande fårgenomslag i tillämpningen.AssiDomäns strategi är att köpa eller byta till sig skog i tre kärnområdendär företaget har huvuddelen av sin industri, d.v.s. i övre ,Bergslagen och småländska höglandet. Staten är fortfarande majoritetsägare iAssiDomän och borde inte acceptera att skogen i stora regioner säljs ut.Åtminstone borde en ordentlig konsekvensanalys vad gäller regionalaaspekter och sysselsättningsaspekter göras. Ett ökat utboägande bidrarsannolikt till ett minskat engagemang för bygden och sämreutvecklingsmöjligheter. yrkade avslag på regeringens förslagatt bolagisera Domänverket.Vänsterpartiet yrkade också avslag på förslaget att ge regeringen ettbemyndigande som innebär att regeringen kan bli minoritetsägare iAssiDomän. borde ge regeringen riktlinjer innebärande att statligtmajoritetsägande i AssiDomän bör kvarstå. I de flesta andra länder - ävenborgerligt styrda - är man mycket försiktig med att sälja ut statligt ägdanationella naturresurser. Denna inställning borde råda också i Sverige.Biomassa i form av sågverksavfall, hyggesavfall, röjningsved ochklengallringsvirke skulle kunna spela en betydligt större roll för landetsenergiproduktion och underlätta omställning från kärnkraft. I Norrlandslänenfinns miljontals ton biomassa att ta tillvara för pellettillverkning ochetanolproduktion. Som stor skogsägare bör staten driva på utvecklingen att tatillvara skogsbrukets energiresurser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av utvärderingen av den nya skogsvårdslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oberoende inventering av av rotsnurrsproblemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av jordförvärvslagen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiskt stöd till skogsvård,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till skogsbilvägar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar för AssiDomäns skogsstrategi.2