mot · GJ02Bo28 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag Bostadsutgifterna har ökat . Fram till1990 låg ökningen i takt med övrig konsumtion ochdisponibel inkomst. harboendekostnaderna ökat med i årstakt utöverinflation. Boendekostnaderna har inte utvecklats homogentinom bostadssektorn. Kostnadsnivån för hyresgäster har ökatbetydligt snabbare än för egnahem. Den stora förändringenkom i och med skattereformen, med breddningen avmervärdesbeskattningen.För att kompensera låginkomsttagare och barnfamiljer för fördyrandelevnadsomkostnader skulle nivåerna i barnbidrag och bostadsbidrag höjas.Barnbidragshöjningen uteblev, men bostadsbidragen ökade i omfattning,från ca till dagens . , fanns det242 000 bidragshushåll till en kostnad av . 1991 var antaletbidragshushåll 328 000 och kostnaden . Ökningen har fortsatttill att omfatta mer än 550 000 hushåll, till en kostnad av 9 miljarder kr.För att minska kostnaderna för bostadsbidragen har beslutat omnedskärningar med / år, vilket även accepterat.I propositionen föreligger ett besparingskrav på , vilket är800 miljoner kr mer än det tidigare rambeslutet som fattat.Skattereformens betydelse för omfördelningen från inkomstskatt till högreboendekostnader kan inte nog understrykas. Det var även meningen attlåginkomsttagare skulle kompenseras med bl.a. högre bostadsbidrag. Denutvärdering av skattereformen, som genomförts belyser inte problemen närdet gäller boendet på ett tillfredsställande sätt. Hur mycket av de ökadekostnaderna för bostadsbidragen som är en direkt följd av skattereformenbelyses inte, ej heller skillnaderna i utfallet av skattereformens effektermellan de olika boendeformerna.Eftersom låginkomsttagarna till största delen är boende i hyresrätt, finnsdet skäl att anta att de drabbades särskilt hårt av skattereformen. drabbasde av de föreslagna nedskärningarna av bostadsbidragen. är kritiskttill utvärderingen av skattereformen när det gäller boendet. Det anser attutredningen inte fullgjort sitt uppdrag att analysera skattereformens effekterpå bostadsmarknaden, ej heller att utredningen på ett tillfredsställande sätthar analyserat effekterna av ökade boendekostnader.Av dessa och andra fördelningspolitiska skäl avvisar kravetpå att avveckla bostadsbidraget för ungdomar, men vi menar att även fråganom bostadsbidraget för ensamstående bör omprövas, om det visarsig att skattereformen gett orättvisa och orimliga effekter för lågin-komsttagare i framförallt hyresrätt. En utredning av de ovan beskrivnaproblemen bör genomföras och regeringen bör därefter återkomma medförslag som rättar till eventuella orättvisor genom förändringar, antingen iskattesystemet eller i det föreslagna bostadsbidragssystemet.Besparingarna i bostadsbidragssystemet kommer att medföra att kostnad-erna vältras över på kommunerna. Detta beskriver regeringen otillfreds-ställande och utifrån en otillräcklig analys. Vart fjärde hushåll som ärbostadsbidragsmottagare är också socialbidragstagare och bland ungdomarhar av dessa fått socialbidrag. Sänktabostadsbidrag, eller t.o.m. borttagna bidrag för vissa grupper, påverkarnaturligtvis kostnaderna för kommunernas socialbidrag framöver. Dettabeskriver inte regeringen på ett trovärdigt sätt i propositionen och det börnärmare utredas.Kommunförbundet har i sina beräkningar kommit fram till att deförändringar som beslutats i socialförsäkringssystemen ökar kostnadernaför socialbidragen . En del av denna ökning, ca ,kommer från nedskärningarna i bostadsbidragen. Kommunernas ekonomipressas från flera håll på ett oacceptabelt sätt. Detta kräver ekonomiskaåtgärder från statens sida. avser att återkomma med förslag tilllösningar på den frågan i anslutning till den kommande vårpropositionen.Vänsterpartiet accepterar de flesta av regeringen föreslagna ändringarna ibostadsbidragssystemet. Inte ur fördelningspolitisk synpunkt generellt, utandärför att systemet görs mer tillförlitligt och i flera detaljer görs meraneutraltmellan bidragstagare i olika boendeformer och mellan olika typer avinkomster.Nytt system förinkomstprövningDen stora besparingen av bostadsbidragen sker genom att gåöver till ett system med preliminära bidrag, som sen skallstämmas av mot deklarerad inkomst. Vi accepterar detta,eftersom det stärker trovärdigheten för systemet ochträffsäkerheten att få ett bidrag som stämmer överens meddet man är berättigad till. Att införa ett nytt system ökararbetsbelastningen på försäkringskassorna. Regeringenpåpekar detta, men hoppas att dessa problem är övergåendeoch att maskinella rutiner kan ersätta vidavstämningar i det system som föreslås. Detta är kanskemöjligt, men faktum kvarstår att bostadsbidragstagarnaskontakter med den enskilda kommer attöka. Den nya arbetssituationen och den eventuellt ökadearbetsbelastningen bör noga utvärderas och stämmas av.För bostadsbidragstagarna betyder förändringarna av systemet nyauppgifter. Man skall ge information om bostadsyta m.m. Det är också viktigtatt förstå att man som bidragstagare i fortsättningen får ett preliminärtbidrag,som senare stäms av och att detta kan leda till återbetalning av för högtutbetalda bidrag. Här måste gå ut med en omfattandeupplysningskampanj inför införandet av de nya reglerna och göra enuppföljning eller utvärdering av hur människor uppfattar och använder detnya systemet, förslagsvis . Förändringarna av bidragssystemet; somny förmögenhetsprövning, förmögenhet i egnahem och bostadsrätter,realisationsvinster inkluderas i bidragsgrundande inkomsten, ny inkomst-prövning för egenföretagare, nya regler för avdrag för resor ochbegränsningen av bidragsgrundande bostadsyta, accepteras av Vänsterpartieti sin helhet.Individuella inkomstgränserDen gemensamma inkomstgränsen för sammanboendeersätts med individuella inkomstgränser till motsvarandenedre beloppsgräns för nuvarande oreducerat bostadsbidrag,d.v.s. Den gemensammabidragsgränsen är . Skälen för regeringens förslagär att man hävdar arbetslinjen. Det ska löna sig att bådaarbetar och motverka effekten att bostadsbidraget fungerarsom en subvention till de hushåll, där någon av föräldrarna ärhemma på heltid eller minskar sin arbetstid. Vänsterpartietdelar den uppfattningen och accepterar det nya sättet attberäkna reduceringsreglerna för att få bostadsbidrag. Enannan effekt blir dock att hushåll med låga inkomster får ettlägre bidrag, trots att båda jobbar. En tvåbarnsfamilj, där denene arbetar deltid med en inkomst på och denandre arbetar heltid och tjänar , förlorar ca 140kr/månad. Den effekten tycker är orimlig ochföreslår att den föreslagna besparingen på 300 miljoner kravslås och används till att förstärka bostadsbidraget för denhär gruppen hushåll. Regeringen får komma med förslag hurdetta ska kunna lyftas in i det nya bidragssystemet.Det särskilda bidragetSom ett slags ersättning för försämrade flerbarnstillägg villregeringen införa en förändring av det särskilda tillägget ibostadsbidraget för ett fjärde och femte barn. Att detta skullevara en ersättning för försämrade barnbidrag i form avutfasade flerbarnstillägg är en sanning med modifikation ochär inte på något sätt en motsvarighet ekonomiskt. Dessutomgäller det här bara de familjer som har rätt till bostadsbidrag.Vi menar att det ändå är ett steg i rätt riktning när det gälleratt stärka ekonomin för barnfamiljer med många barn ochdärför bör genomföras.Bostadsbidrag tillungdomar under 29 årVänsterpartiet har i motionen sagt att viavvisar att bostadsbidraget till ungdomar tas bort.Regeringen beskriver inte denna grupp på något sätt, utanutgår från att de som är studerande får sina problem medboendekostnaderna lösta inom ramen förstudiestödssystemet. Alla andra ungdomar antas ha en storflexibilitet och anpassningsförmåga, men till vad, blir dåförstås frågan. En närmare analys av problembilden ärnaturligtvis ett måste, om man ska ta regeringens förslag påallvar. Risken är väldigt stor för att kostnaden vältras över påkommunerna i form av höjda socialbidrag, vilket både LOoch tror i sina remissvar. SFS, Sverigesförenade studentkårer, anser att ett helhetsgrepp påungdomsfrågan är viktig i det här sammanhanget både fördem som studerar och dem som inte studerar. Vänsterpartietavslår därför besparingen på när det gällerbostadsbidraget till ungdomar.FördelningseffekterSom tidigare nämnts skulle höjda bostadsbidrag kompenseralåginkomsttagarnas höjda boendekostnader, som en följd aveffekterna av skattereformen. Den föreslagna besparingen på2,i bidragssystemet drabbar låginkomsthushållmed bostadsbidrag hårt. 200 000 hushåll drabbas, vilketmotsvarar av samtliga hushåll i riket. Dessa hushållkommer i snitt att förlora ca , vilket motsvarar3,av deras disponibla inkomst. Det är naturligtvisorimligt att de som har det sämst och har små möjligheter attkompensera inkomstbortfallet på detta sätt skall drabbas såhårt av den pågående budgetsaneringen. Vänsterpartietåterkommer i den ekonomiska vårpropositionen med förslagpå hur detta ska lindras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattereformen och boendet,2. att hos regeringen begär en utredning omskattereformens effekter vad gäller boendet för låginkomsttagareenligt vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär en konsekvensutredning omboendet och socialbidragen enligt vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäkringskassornas arbetsbelastning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en upplysningskampanj och förståelsen för detnya systemet,6. att beslutar avslå regeringens besparing på 300miljoner kronor vad gäller individuella inkomstgränser enligt vad somanförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det särskilda bidraget,8. att beslutar att avslå regeringens förslag till ändring avlagen om bostadsbidrag vad gäller 12 § om rätt till bostadsbidrag förunga enligt vad som anförts i motionen.