ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo309 · 1996-10-07 00:00:00 — Vid antogs tre dokument: Rio-deklarationen om miljö och utveckling med 27 principer som skaföljas i det långsiktiga miljö- och utvecklingsarbetet, , som är ett handlingsprogram för det fortsatta arbetet ända in inästa århundrade, Skogsprinciperna, som ger riktlinjer för hur världens skogar ska utnyttjasutan att miljön skadas.Som en sammanfattning av samtliga skogsprinciper kan enav principerna citeras: "Skogsresurser och skogsmark börförvaltas på ett varaktigt uthålligt sätt för att tillgodose dennuvarande generationens och kommande generationerssociala, ekonomiska, ekologiska, kulturella och andligamänskliga behov. "Löftena som bl.a. avgav innebär att vi ska bevara biologiskmångfald, bedriva uthålligt skogsbruk och skydda viktiga skogsekosystem.Skogsbrukets ansvar speglas i skogsvårdslagen där produktionsmåloch miljömål är jämställda.Naturvårdsverket har som mål att av den produktiva skogsmarkenskall ha skydd . Vi kan i pressen läsalarmrapporter om avverkade naturskogsområden. Med en fortsatt utveckling i den riktningen finns det risk för att viinte har kvar så många skyddsvärda skogar i framtiden.Det behövs ett nytänkande. Staten måste i brist på resurser för markinköppröva andra vägar, lagstiftningsförändringar, avtal etc. Skogsindustrin måstevisa mer god vilja än man gör . Ledande skogsforskare har i envädjan till landets skogsägare gått så långt att man föreslår ett femårigtavverkningsstopp i naturskogarna för att förhindra att de skyddsvärdabiotoperna går förlorade innan vi hinner skydda dem. Regeringen bör snarastta ett initiativ i frågan, göra en utvärdering av vad som sker och utveckla enstrategi för att bevara de skyddsvärda skogarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av skyddsvärda skogar.
mot · GK02Jo402 · 1996-10-07 00:00:00 — Laxfisket i och Haparanda skärgårdar Laxfisket i är trots sin begränsade omfattning avmycket stor betydelse för yrkesutövare, industri ochkonsumenter. I generationer har utövare av fiske livnärt sigoch sina familjer på råvara från Bottenviken.Det är viktigt att ge yrkesfiskarna goda förutsättningar för att kunna leva påsitt yrke och dessutom upprätthålla ett aktivt kust- och skärgårdsliv.Fiskeriverkets ensidiga fiskeförbud har drabbat yrkesfiskare hårt.Sedan 1983 har restriktioner skett utanför de outbyggda Norrlandsälvarna:1983 - 1986förbud till 15 juni1987 - 1992förbud till 20 juni1993förbud till 15 juni1994 - 1995förbud till 30 juni1996 - 1997totalförbudOm måste reglera laxfisket för att säkerställaen långsiktig överlevnad av laxbestånden måste det ske därdrygt av laxfångsten sker, nämligen i Östersjön.De fåtal fiskare som finns kvar i och Haparandaskärgårdar har en mycket marginell påverkan på det totalalaxbeståndet och bör ej ensidigt bestraffas. Fortsätter denna förbudspolitik riskerar denna del av landet att bli av medhela den reguljära fiskerinäringen. Investeringarna i redskap, båtar, stugor,magasin och kylanläggningar blir värdelösa och många familjers existenshotas. Alternativet till nuvarande restriktioner kunde vara att fördelalaxfiskekvoten så att alla fiskare har möjlighet att utöva sitt yrke. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fredningstider och förbud ej ensidigt får drabba yrkesfiskarna inorra .
mot · GK02Jo406 · 1996-10-07 00:00:00 — Den begränsade tillgången på fisk innebär att viss regleringoch kvotering är nödvändig för att kunna bibehålla ettuthålligt fiske.Regleringarna får emellertid inte leda till att fiskeföretagen hämmas i sinverksamhet att kunna bedriva ett flexibelt och rationellt fiske. exempelvis förbud att i samband med torskfiske även medföra silltrålombord på fiskefartyget. Det ställer till problem för det enskildafiskeföretaget. Det är således inte tillåtet att under en och samma fiskeresabedriva torsk- och sillfiske. Denna typ av regleringar kan leda till att sill-fisket minskar eftersom det innebär extra besvär.Sådana generella regleringar ger också en signal om att den hårt arbetandesmåföretagaren inte betros att följa gällande bestämmelser. Det är inte genomorimliga kontrollmetoder som en gynnsam atmosfär för företagande skapas ivårt land. Det behövs en mera företagarvänlig attityd i vårt samhälle för attskapa förutsättningar för nya företag att starta och växa sig starka. Det får dåinte finnas regleringar som utgår från att alla fuskar i sin verksamhet.Regeringen bör i detta fall verka för att fiskeföretagen skall kunna bedrivaett ansvarsfullt fiske utan att orimliga kontrollmetoder hindrar dem att vararationella och flexibla i sin verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillåta fiskefartyg att även i samband med torskfiske få hasilltrål ombord.
mot · GK02Jo407 · 1996-10-07 00:00:00 — Förändrad användning av miljöskadeförsäkringen Vid olika tillfällen inträffar det att yrkesfiskare i sambandmed fiske får upp oönskade fångster i form av dumpadgasammunition eller annat kemiskt avfall. Det är belagt attdumpning av tusentals ton har förekommit i såväl Östersjönsom Skagerrack. Förutom risken för allvarliga personskadordrabbas yrkesfiskarna dessutom av dryga extra kostnader närdessa oönskade fångster inträffar. Det gäller såväl fångst sommåste kasseras som förstörda redskap. Dessutom innebärsaneringstiden fiskestopp med inkomstbortfall som följd.Svenska yrkesfiskare saknar möjlighet att erhållaersättning för dessa förluster. I t.ex. ersättsyrkesfiskarna av staten för förluster i liknande fall i enlighetmed regler utfärdade av regeringen 1991.Den miljöskadeförsäkring som infördes i syftar till attenskilda som oförskyllt drabbas skall ersättas i de fall där ingen ansvarig kankrävas. Försäkringen träder således in i de fall skadevållaren inte kanidentifieras, är insolvent, eller tiden för talan är preskriberad. Lagenbegränsas dock till skador uppkomna efter 30 juni 1986.Enligt miljöskadeförsäkringens skadenämnd anses skadan inträffa viddumpningstillfället. Eftersom dumpningen ofta skett under eller efter andravärldskriget omöjliggörs därmed ersättning.Vi anser att reglerna måste ändras. Det är inte vid dumpningstillfället somskadan sker utan vid fångsttillfället.De medel som finns fonderade i miljöskadeförsäkringen har av ovanangivna skäl inte använts till stöd för yrkesfiskarna. En fond som har tillavsikt att hjälpa bl.a. yrkesfiskare används således inte på grund avoförståeliga regler. Reglerna bör ändras på sådant sätt att yrkesfiskarna hållsskadeslösa vid fångst av gasammunition och kemiskt avfall. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av reglerna i miljöskadeförsäkringen.
mot · GK02Jo410 · 1996-10-07 00:00:00 — Rekreationsfiske ochfiskevård skapar jobbSportfiske är en av de stora fritidssysselsättningarna förmånga svenskar. I och husbehovsfiske 1995 fastslås att- fiske har bedrivits av 2,2 miljoner svenskar -- fiske är den viktigaste fritidssysselsättningen för ca 1 miljon svenskar-- ca 37 miljoner fisketurer, varav ca 5,5 miljoner turistfisketurer, görs varjeår.-Sportfiske som turistnäring har stora utvecklingsmöjligheter,inte minst i norra . En undersökning som gjorts vidKulturgeografiska institutionen vid visar attenbart sportfiske efter lax i Norr- och Västerbottensoreglerade laxälvar skulle kunna ge ett årligt tillskott på 200miljoner kronor och skapa ca 180 årsarbeten.Det finns alltså stora utvecklingsmöjligheter och många arbetstillfällen i enökad satsning på fiskevård. Och den är helt nödvändig. avindustrialisering är de flesta svenska vattendrag negativt påverkade. Vatten-kraftsutbyggnad, flottledsrensning, övergödning och försurning är bara någraav de faktorer som äventyrar fiskens överlevnad. Vissa stammar har vihanterat så illa att de försvunnit ur vår fauna och flera arter finns listade iArtdatabankens s k Röda lista. Trots detta har vi i fortfarande godafiskevatten jämfört med resten av . Med dagens låga nivå på fiske-vården försämras dessvärre läget i snabb takt. Det går att vända trenden, mendå är det nödvändigt att resurser satsas också från statsmakterna.I den proposition om allmän fiskevårdsavgift som regeringen drog tillbakaberäknades avgiften inbringa , pengar som skullekunna omsättas i fiskevård. Fiskets organisationer, , samt stod bakom förslaget. När förslaget drogs tillbakamotiverades detta av dåvarande jordbruksministern med att fiskevårdenistället skulle finansieras via statsbudgeten. konstateradeockså att det i hela finns behov av kraftulla åtgärder på fiskevårdensområde. Tillgången på fisk måste stärkas, fiskevårdsområden behövernybildas och ombildas och en biologisk mångfald med alla fiskarter måstebevaras.Fiskeverket har senare inventerat och sammanställt det årliga behovet avfiskevård och konstaterat att det behövs föratt fullfölja de fiskevårdsåtgärder som behöver vidtas. Mot den bakgrundenär det oansvarigt att, som i årets budget, föreslå 4,6 miljoner. högaambitioner att vara ett föregångsland på miljöns område samt de internatio-nella åtaganden vi skrivit under måste också omfatta fiskevården. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekreationsfiskets potential för att skapa arbetstillfällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskevårdens behov och kostnaderna för densamma.
mot · GK02Jo411 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundSvensk och europeisk fiskodling är en relativt ung näring.Viss produktion av utsättningsfisk har förekommit i mångaår, och odling av matfisk har bedrivits . Svängningarna har varit stora i näringen. I mitten på80-talet gjordes stora satsningar, inte sällan med statligamedel, på odlingsprojekt som inte var realistiska. Detta harsedan kommit att skada näringen.Svensk matfiskodling omfattar ca fisk till ett värde avdrygt 150 milj. kr. Till detta kommer sättfiskproduktion för utplantering.Statistiska uppgifter finns endast om värdet på matfiskdelen. Bedömningarhar gjorts i olika sammanhang att sättfiskproduktion är minst lika omfattande.I denna ingår kompensationsodling efter vattenkraftsutbyggnad och odling förallmänna fiskevårdsändamål.Vattenbruk bedrivs över hela landet. Det är en utpräglad småföretags- ochglesbygdsnäring. Genom EU-medlemskapet har vattenbruket i bidragshän-seende knutits närmare till den övriga fiskerinäringen. Vattenbruket erhållerstöd för investeringar m.m. genom EU:s mål 5A. EU-stödet används bl.a. tillatt marknadsanpassa produktionen så att leverans av färsk fisk skall kunnaske hela året.Vattenbrukets miljöpåverkanVattenbrukets miljöpåverkan har diskuterats flitigt under desenaste åren. En utredning, finansierad bl.a. genom EU-stöd,påbörjas för att klarlägga näringens aktuellamiljöeffekter. Det är viktigt att denna utredning genomförsså skyndsamt som möjligt.Sveriges handelsunderskott på laxartad fisk, d.v.s. den typ av fisk somproduceras i svenska odlingar, är nästan 500 milj. kr. Det finns med andra orden stor marknad för näringen att expandera inom.Konkurrens från utlandetFör närvarande är marknaden mycket pressad främst genomimport av billig odlad lax från . Inom EU pågår enutredning om dumpning och subsidier till norskt vattenbruk.Det är viktigt att en svensk vattenbruksnäring kan utvecklasoch expandera under miljöriktiga former. Regeringen måstefölja den pågående utredningen inom EU och medverka tillatt svenska vattenbrukare kan verka under likvärdigakonkurrensvillkor.Vattenbruksföretagens utpräglade inriktning på verksamhet i glesbygd görnäringen särskilt viktig att slå vakt om på många orter. En utveckling avodlingen i norra med särskild inriktning på är därför viktig attstödja, bl.a. genom fortsatt satsning på FoU-arbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt vattenbruk kan bedrivas under konkurrensmässigtlikvärdiga villkor som inom övriga EU-länder och som inom de länder förvilka är en viktig exportmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den påbörjade utredningen om vattenbrukets miljöeffekter kangenomföras så skyndsamt som möjligt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs förutveckling av rödingodlingen i norra prioriteras inom ramen för EU:smålområde 6.
mot · GK02Jo412 · 1996-10-07 00:00:00 — bildades fiskevårdsområden innebärandeatt fiskevattenägarna överlät förvaltningen av sitt fiske. Denäganderättsliga situationen blev otydlig och oklar. I och medatt standardstadgar anammades av flertaletnybildade fiskevårdsområden så kom ett antal områden atterhålla ett system där en röst, oavsett ägarandel ifiskevårdsområdet, alltid var värd lika mycket. Det blevhärigenom möjligt att utnyttja fiskevårdsföreningarna som ettinstrument för att omfördela det redan befintliga ägandet tillfisket. Med andra ord har stora vattenägare inte större rätt tillvattnet i fiskevårdsområdet än de som äger en mindre del iområdet. Särskilt med tanke på den alltmer utveckladefisketurismen kan detta innebära problem. Det är desssutommycket betänkligt ur äganderättshänseende.Enligt min mening bör äganderätten vara rättesnöret när det gäller ut-formandet av fiskevårdsområden. Lagen om förvaltning av fiskevårdsområ-den bör utformas så att den står i överensstämmelse med äganderättskyddet igrundlagen och . En utredning bör, enligt min mening,tillsättas för att utforma lagen om förvaltning av fiskevårdsområden i enlighetmed ovan nämnda lagstiftning. Detta bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning angående lagen om fiskevårdsområden.
mot · GK02Jo414 · 1996-10-07 00:00:00 — Laxfisket sker till huvudsak i med drivgarn.Drivgarnsfisket ger ett dåligt ekonomiskt utbyte. yttrande Bestånd av tumlare i ... dnr44-1481-96 är nettoinkomsten från det svenskadrivgarnsfisket efter lax endast /år.Tillsammans med miljöförstöringen är drivgarnsfisket ett av de störstahoten mot den vilda laxen. Produktionen av den vilda laxen uppgår endast tillcirka av den potentiella. I flera av vattendragen håller laxen på attutrotas.Genom att omfördela fisket från ett drivgarnsfiske i södra till ettfiske i älvarna och deras mynningsområden kan vildlaxens bevarandekombineras med skapande av ett stort antal arbetstillfällen.I rapporten i strida strömmar (gerum nr 31 1996) visar , , att ett sportfiske efter lax i Norr- ochVästerbotten kan omsätta /år och utgöra underlag för cirka180 helårsarbetstillfällen. En förutsättning är dock att älvarnas produktions-kapacitet av lax nyttjas fullt ut.Parallellt med sportfisketurism kan ett lönsamt kustnära yrkesfiske efter laxexpandera. Nyttjas älvarnas hela reproduktionskapacitet kan ett relativtomfattande fiske ske på t.o.m. mindre älvars laxbestånd. En förutsättning ärdock att yrkesfisket sker på kusten och att uttaget anpassas till varje enskiltlaxbestånds bärkraft. Ett kustyrkesfiske är den metod som ger möjlighet tillstörsta möjliga fångstuttag utan att laxbestånden överbeskattas. Omkostna-derna vid ett kustnära fiske är också mindre än för fisket i södra efter lax är således det yrkesfiske efter lax som kan erbjudaflest arbetstillfällen.Som resultat av målinriktat fiskevårdsarbete har älvarna idagbättre förutsättningar att producera lax än . I älvdalarnafinns också en beredskap för att erbjuda den service som ett stort antal fiske-turister kan kräva. Inom kustfisket, som har drabbats av storaregleringar, finns fortfarande infrastrukturen kvar och därmed en beredskapatt nyttja den utvecklingspotential som kustfisket efter lax har. Följaktligenkrävs inga initiala investeringar för att skapa ett stort antal arbeten ochsamtidigt tillvarata naturresursen lax på ett optimalt sätt.Att omfördela fisket från nuvarande blandbeståndsfiske i södra ett fiske på separata bestånd är enda metoden som ger ett maximalt fångst-uttag med ett maximalt ekonomiskt utbyte och ett bevarande av vildlaxen.Antalet arbetstillfällen knutna till laxfiske skulle i en sådan situation vidaöverstiga dagens tynande arbetssituation inom laxyrkesfisket. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av det svenska laxfisket.
mot · GK02Jo503 · 1996-10-07 00:00:00 — I kastreras cirka en och en halv miljonhangrisar. Kastreringen utförs för att av hangrisarnautvecklar ämnen (skatol, androstenon m fl) som ger ett illa-luktande kött. Enligt vissa påståenden skulle ämnena ävenpåverka köttets smak. Vid undersökningar har det dock visatsig att inte alla människor har förmåga att känna doften. Detstår än mer oklart om köttets smak verkligen påverkas avämnena. När det gäller påståendet såväl om köttets lukt somsmak vid kastrering bör dessa påståenden följaktligenklarläggas ytterligare.Att slippa kastreringen vore att föredra ur flera synvinklar. Uppfödarenskulle tjäna mycket på om han slapp göra ingreppet eftersom kastreringenleder till att man får ett mindre köttigt och mindre magert griskött. Produk-tionskostnaderna skulle också sjunka då kastreringen påverkar både tillväxtoch foderåtgången negativt.Ur djurskyddssynpunkt är kastreringen naturligtvis speciellt tveksam, ochur den synpunkten är det mycket angeläget att man hittar metoder för att görakastreringen överflödig. Försök har gjorts i flera länder där man inte kastreratgrisarna. Försöken har slagit ut lite olika. Det finns också flera länder somsedan länge i princip upphört med kastreringen.Under de senaste åren har man också diskuterat olika metoder försmärtlindring vid kastrering samt vid vilken ålder man ska tillåta kastrering.Inom branschen har man diskuterat om man kan använda någon form avlokalbedövning i samband med kastreringen. Det har även diskuterats attkastrationsåldern bör sänkas från nuvarande till . Ensådan åtgärd skulle leda till att man minskade infektionsrisken ochbråckrisken samt att man fick ett mindre ingrepp. Man skulle också kunnaanvända sig av "gummiring" för att minska blodflödet. Däremot ska man varaförsiktig med att hävda att grisarna skulle känna lägre grad av smärta . När man diskuterar smärtlindring ska man också beakta attdet finns undersökningar som hävdar att grisar, liksom många andra djur, harförmåga att känna fantomsmärtor.Under de senaste åren har också opinionen mot kastrering av grisar vuxitsig allt starkare. är det många människor som upplever kastreringen sommycket upprörande.Miljöpartiet de gröna anser att krafttag bör tas för att kastreringen skaupphöra. Av den anledningen bör det tas fram förslag på hur kastreringen avgrisar kan göras överflödig. Det bör också göras en inventering av de metodersom finns för att ge grisarna smärtlindring. Vidare bör det utredas om det allsgår att kastrera grisar utan att tillfoga dem smärta under eller efteringreppet.Det är dessutom viktigt att man utreder påståendet att köttet påverkas i bådelukt och smak om man inte kastrerar hangrisarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kastrering av grisar.
mot · GK02Jo504 · 1996-10-07 00:00:00 — Miljö- och kvalitetssäkringssystem inom livsmedelsproduktionen Lantbruket har en nyckelroll i strävan att uppnå en hållbarutveckling. Växternas förmåga att ta tillvara solenergi görjord- och skogsbrukets ställning unik genom dennyproduktion av resurser som sker i dessa näringar. I ettsamhälle med ett miljömål inställt på uthållighet ochcirkulation är det lantbruket som levererar merparten av deförnybara råvarorna som livsmedel, bioenergi ochindustriråvaror.Lantbruket producerar på ett resurshushållande och uthålligt sätt. Devisen"mot världens renaste" är en realitet i det svenska jordbruket av . Tvågånger halverad bekämpningsmedelsanvändning, förbättrad utbildning ochstarkt ökad medvetenhet talar sitt tydliga språk.Vägarna till en miljövänligare produktion är olika. Övergång till ekologiskproduktion och konventionell produktion, där användning av växtnäring ärstrikt anpassad till växternas behov och eventuella kemiska hjälpmedel till detbehov som kan motiveras med hänsyn till allvarlig förekomst avskadeinsekter och ogräs, är två olika former. Det finns flera andra. Allt flerinitiativ tas för att mildra riskerna och eliminera skador i naturen orsakade avlivsmedelsproduktion.Det är viktigt att samhället tar ansvar för ett rättvist regelsystem somstimulerar, påskyndar och effektiviserar utvecklingen i miljövänlig riktning.Regelsystemet bör stimulera till att olika varumärken av kvalitetssäkrings-system vinner acceptans som kan konkurrera på en fri och öppen marknad.Goda exempel på kvalitetssäkringssystem utgörs av Krav, IP, Odling i balans,Svanen, , Änglamark och Bra miljöval.Mot bakgrund av den breda strävan att uppnå en mer miljövänlig produk-tion är det oroväckande att konstatera att svenska domstolar uppenbarligengivit enskilda kvalitetssäkringssystem ensamrätt att använda begrepp sommiljövänlig, ekologisk eller liknande.Detta är helt oacceptabelt ur vetenskaplig och marknadsmässig synpunkt.Inga domstolar i borde ha sådana befogenheter, eftersom de inteförfogar över motsvarande kunskaper i strikt vetenskaplig mening.Vi anser det mycket angeläget att dessa frågor utreds i syfte att få rättvisaoch konkurrensneutrala system - som stimulerar alla goda initiativ som tasför att utveckla odlingsmetoder som garanterar en hållbar utveckling ochsäker tillförsel av livsmedel till det svenska folkhushållet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av rättvisa och konkurrensneutralitet mellan olikaodlings- och kvalitetssäkringssystem.
mot · GK02Jo505 · 1996-10-07 00:00:00 — Gränsvärden för radon i dricksvatten , , ställde jag iriksdagen frågan till regeringen om gränsvärden för radon idricksvatten. I interpellationsdebatten gav dåvarandejordbruksministern besked om att regeringen skulle taställning i frågan efter det att förslag från en särskildarbetsgrupp presenterats (1995).I januari 1996 ställdes på nytt frågan om när regeringen skulle fastställagränsvärden för radon i dricksvatten. Svaret i frågedebatten blev denna gångatt regeringen före utgången av mars månad skulle ta ställning till förslaget.När jag för tredje gången begär besked av regeringen omgränsvärden för radon i dricksvatten svarar jordbruksministern attregeringskansliet har målsättningen att beslut ska fattas inom kort.Nu, , meddelas från att man anserdet troligt att ett beslut kommer under hösten.Om ärendet inte var av så allvarlig karaktär skulle man ju kunna betecknadetta som en tragikomisk fars. Vad sysslar regeringen med?Uppenbarligen måste man nu skriva denna motion för att förregeringen ska kunna påtala det orimliga med hanteringen av frågan omfastställande av gränsvärden för radon i dricksvatten.De radongränsvärden för dricksvatten som föreslagits av Livsmedelsverketär: 100Bq/l vid allmänna vattenverk för bedömningen tjänligt medanmärkning, /l vid tappställen och för enskilda brunnar för bedömning tjänligtmed anmärkning, 1 /l bedöms som otjänligt.För länge sedan klargjordes att de barn som andas inradonluft och dricker radonhaltigt vatten kan få betala ettfruktansvärt högt pris . Det är alltsåfråga om en allvarlig hälsofara. I detta läge långhalarregeringen denna fråga vilket gör att man med öppna ögonfortsätter att utsätta barn för allvarlig hälsofara. Detta äroacceptabelt och eftersom regeringen inte förmår att ta sittansvar måste träda in. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fastställa radongränsvärden för dricksvatten ochdärvid beakta de av föreslagna värdena.