mot · GJ02Bo11 · 1996-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. Västsvenskt storlän?Sveriges länsindelning har bestått nästan oförändrad sedan år1810.Mycket har hänt i vårt samhälle . Det är också det som oftaföranleder att krav ställs på en förändring av länsindelningen.Men det finns också andra skäl till att förslag om storskaliga lösningar försfram.EkonomiCivildepartementet gav Statskontoret iuppdrag att redovisa ekonomiska och övriga administrativakonsekvenser av en sammanslagning av län i ochVästsverige. Avsikten med uppdraget var att kartlägga ochredovisa vilka ekonomiska konsekvenser som skulle följa aven sammanslagning. Uppdraget avsåg Regionberedningensförslag. Dels sammanslagning av ,samt jämte iHallands län, dels en sammanslagning av enbart Göteborgsoch samt . Av Statskontorets rapportframgår att det finns pengar att spara.Men till vilket pris?Det är knappast troligt att ekonomin blir bättre innan organisationen harsatt sig. Dessutom leder storskaliga lösningar ofta till mer byråkrati. Ökadbyråkrati leder till ökade kostnader.RationelltRegeringen hävdar också att det skulle vara mer rationelltmed ett större län. Hur och framför allt för vem det skullevara mer rationellt redovisas inte. Knappast för den enskildeindividen i varje fall. Den enskilde individen upplever iställetett längre avstånd till beslutsfattare och att resurser dras frånregionens kransområden till storstäder. Det avRegionberedningen föreslagna skullebestå av drygt 50 kommuner. Vad ger detta för effekter pådemokratin, småskaligheten och närheten till invånarna? Dethar inte Regionberedningen kunnat visa. Regionberedningenhar inte konkret kunnat visa vilka fördelar som skulle vinnasmed ett storlän. Regeringen erkänner att "svårigheterna meden stor organisation inte skall underskattas", men manfortsätter med att "det erbjuder likväl avsevärda möjlighetertill rationalisering och effektivt handhavande av olikauppgifter".EU-anpassningI propositionen hävdar man att "utvecklingen på deneuropeiska kontinenten lett till att den regionala nivån fåttökad betydelse i såväl ekonomiskt som politiskt avseende".Man vill t.o.m. EU-anpassa länsindelningen! Men manmissar en viktig sak, nämligen att regionerna i EU ofta äroändligt mycket större än vad ett västsvenskt storlän skullebli. Man skall undvika att gå den omväg som det innebär attcentralisera på bekostnad av småskalighet. Jag är övertygadom att det paradigmskifte vi står inför, och på många sätt ärmitt uppe i, kommer att innebära att vi går motsmåskalighet och självtillit samt ökat samarbete mellanmänniskor i ett mindre sårbart samhälle.Regeringen skriver i propositionen: "För utvecklingen i utgörnuvarande länsgränser en olägenhet från planerings- och samordnings-synpunkt. "Självklart behöver vi mer samarbete, både inom och mellanlänen i !Men det går inte att administrera fram kreativitet och samarbete! Det gårinte heller att besluta om det, genom att skapa nya gränser! Men det går attskapa förutsättningar för kreativitet och samarbete!Jag har svårt att tro att någon på allvar tror att det skulle vara främjande församarbete och utveckling att köra över en mycket stor majoritet avSkaraborgs kommuner och fortsätta driva storlänsfrågan.Vad föreslår regeringen?Regeringens bedömning är som följer:"Det finns en bred uppslutning kring en länsindelningsreform iVästsverige. Den närmare utformningen av ett nytt västsvenskt län äremellertid ifrågasatt och därför går det inte nu att lägga fram ett långsiktigthållbart förslag om ny länsindelning.Förutsättningarna för den framtida länstillhörigheten för vissa enskildakommuner i regionen måste övervägas ytterligare. En särskild utredarekommer att tillkallas för detta. Inriktningen på arbetet bör vara att i principGöteborgs och , samt den 1 januari 1998läggs samman till ett västsvenskt län som länsstyrelserna i berördalän förs samman.Regeringen avser att återkomma till i fråga omlänsindelningen i västra . ", , , och kommuner i Skaraborgslän ställer sig positiva till Regionberedningens förslag att även Skaraborgskall ingå i ett nytt västsvenskt storlän. Det är endast fem kommuner av 17.Regeringen anser inte att man kan köra över denna stora majoritet motförslaget, just nu i varje fall, och det är ju positivt.Regeringen vill tillsätta en särskild utredare med inriktning att skapa ettframtida storlän. Utredaren kommer att utreda hur det framtida storlänet skallse ut (vilka kommuner som skall ingå i det). Inte genom att förutsättningslöstutreda för- och nackdelar och vad skaraborgarna tycker. Detta framgår medall önskvärd tydlighet i propositionen.Där står det uttryckligen att inriktningen på det fortsatta reformarbetet börvara att i princip och , samt den 1januari 1998 läggs samman till ett västsvenskt län somlänsstyrelserna i berörda län förs samman.Regeringen skriver:"Regeringens bedömning är att det mot bakgrund av de entydigaställningstagandena i och samt efteröverläggningar med företrädare för olika politiska partier och andra aktörerfinner regeringen att det trots allt finns starka skäl för att iprincip bör ingå i ett nytt västsvenskt län. ""För detta ändamål avser regeringen att tillkalla en särskild utredare, somgenom överläggningar med berörda parter i skall klarlägga denframtida länstillhörigheten för enskilda kommuner i gränsområdena. "Frågan är vad utredaren skall utreda. Kan det kallas "utredning"överhuvudtaget att åka på turné och inhämta synpunkter, när alla vet vadregeringen ämnar göra? Det enda man inte vet är vilka kommuner som skallingå i storlänet.Förändringarna av länsgränser tycker vi generellt skall föregås av råd-givande folkomröstningar i berörda kommuner. Detta borde givetvis genom-föras innan man startar utredningen!För de gröna är det en grundläggande princip att politiskabeslut skall fattas så nära de berörda medborgarna som möjligt. Vi menar attdemokratin skulle fördjupas genom folkvalda regionfullmäktige/länsparla-ment i län som är tillräckligt småskaliga för att människor skall känna närhettill beslutsfattare och därigenom delaktighet i, och ansvar för, sitt hemlänsoch sin hembygds framtid. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte starta en utredning innan skaraborgarnahar fått säga sin mening i en folkomröstning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att direktiven till utredaren som regeringen villtillsätta skall vara förutsättningslösa.