mot · GK02T802 · 1996-10-07 00:00:00 — Det statliga telebolaget verkar numera på enkunkurrensmarknad. är det dominerandeföretaget på teleområdet. Enligt hadeTelia 1995 av den lokala svenska telemarknaden.Telia kontrollerar de flesta telefonledningar och ansersjälvt att telefonledningen kommer att bli detviktigaste sättet att förmedla information. äger ocksådet största svenska kabel-TV-nätet.Mot den bakgrunden har Telias agerande en stor betydelse för det framtidasvenska medieklimatet och förutsättningarna för informationsutbyte.Det bör påpekas att Telias ställning byggts upp genom en mycket långperiod av monopol för . Detta monopol kritiserades av . Det faktum att nu kan agera med en stark finansiellgrund, som bygger på tidigare riksdagsbeslut, gör det särskilt angeläget förriksdagen att få tillfälle att ta ställning till Telias inriktning.Det tycks som om , utan beslut från riksdag eller regering, gjort ellerhåller på att göra viktiga vägval. Inom affärsområdet infomedia byggerman genom en rad dotterbolag upp en omfattande medieverksamhet. EnligtTelias egna uttalanden ska omsättningen inom Infomedia snabbt öka.Inom några år skall företaget omsätta ca vid sekelskiftet.Även om man räknar bort inkomsterna från telefonkatalogen skulle detta göraTelia Infomedia till största medieföretag.Grundtanken i Telias mediesatsning tycks vara att man vill åstadkomma envertikal integration, d.v.s. att ägandet av kablar skall kompletteras med enomfattande verksamhet som fyller kablarna med innehåll. skall alltsåbåde bli distributör och producent. En rad exempel på denna nya inriktningfinns: har köpt visningsrätten för en rad av det svenska ishockeylands-lagets matcher och förhandlar om andra idrottsevenemang. kabel säljer reklam för privata TV-bolag ikonkurrens med bolag vars program man förmedlar i sina kablar. producerar på Internet en lokaltidning för som har gett sigin på marknaden för eftertextannonser. har på Internet öppnat Passagen, som är en "galleria" med nyatjänster, och en sportbas med sportnyheter, reportage, analyser ochresultat. satsar på att utveckla nya läromedel för grund-skolan och gymnasiet. skall i samarbete med starta betalkanalen"Guldkanalen". Denna skall inledningsvis distribueras via Telias kabel-TV, men också erbjudas andra kabelbolag samt senare sändas översatellit.Telia skall via sitt kommanditbolag venturecapital köpa in sig i medie- och informationsföretag.Inledningsvis står till förfogande.Telias expansion på medieområdet innebär att vi håller på att få ett nytt ochdominerande statligt mediebolag. Detta är från principiella utgångspunktermycket oroande. Speciellt allvarligt är enligt vår mening Telias ambitioner attbli ett statligt läromedelsföretag.Samarbetet med om Guldkanalen torde vidare stridamot intentionerna i vårriksdagens beslut med anledning av prop. 1995/96:161 angående public serviceföretagens framtid. Där slås fast att SVT skall hatvå kanaler och att en viktig innebörd i public service är att programmen skanå ut över hela landet. Att då använda arkiv för att geTelia ensamrätt och använda de filmer som producerats med hjälp avlicensmedel enbart för en betalkanal står enligt vår mening i motsättning tillriksdagsbeslutet.Genom att sälja eftertextannonser och göra "lokaltidning" på Internetkonkurrerar också direkt med de lokala dagstidningarna.Telia har genom sin omfattande mediesatsning fått en olycklig dubbelroll.Från Telias sida tycks man inte inse de principiella problemen. En ledandetjänsteman på uttalar t.ex. i tidningen att det är"rimligt att vi som kabelbolag skall ha inflytande på TV-kanalernasprissättning och marknadsföring". Detta skulle kunna jämföras med om andradistributörer, t.ex. Posten, hade synpunkter på vad man distribuerar.Det är angeläget att Telias expansion på medieområdet tas upp till enprincipiell granskning. I promemoriaModerna telekommunikationer åt alla (DS 1996:38) föreslås vissa riktlinjerför vad som kan anses komplettera Telias kärnverksamhet.Eget skapande av informationsinnehållet, d v s ren medieverksamhet,avvisas även om man talar om en återhållsam samverkan med olika medie-och informationsföretag avseende skapandet av innehållet.Vägledande medier, såsom telefonkataloger m m, anses kunna skapai egen regi. Bearbetning och paketering av informationsinnehållet utgör engråzon mellan den rena överföringen och skapandet av information.Departementspromemorian lämnar här en öppning för bedömning från fall tillfall vilket ger vida möjligheter för en kraftig expandering av som ettstatligt medie- och informationsföretag.Det finns anledning att varna för de i promemorian föreslagna riktlinjerna.Ur yttrandefrihetssynpunkt är det ytterst vanskligt med en statlig styrning avvilken information som skall förmedlas. Genom sin storlek riskerar attfå en sådan dominans att mångfalden hotas. De privata företagenshemmamarknad är av stor betydelse för etablering utomlands. Hemmamark-naden hotar att decimeras kraftigt om tillåts växa. Satsningen innebärockså ett stort risktagande med statliga medel eftersom konkurrensen ärmycket hård och branschen mycket dynamisk.De föreslagna riktlinjerna bör avvisas.Istället bör Telias medieverksamheter avskiljas, säljas ut och få andraägare. Ett annat alternativ är att staten som ägare begränsar Telias verksamhetpå sådant sätt att medieverksamheten får avvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda föreslås1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning eller avveckling av Telias medieverksamhet.