mot · GK02T220 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta innebär således att vi yrkaravslag på regeringens förslag om utökade lånegarantier fördelar av Göteborgspaketet.8. JärnvägarDet är svårt att få en konkurrenskraftig godstrafik på spår -men det är möjligt. En grundläggande förutsättning är dockett väl utbyggt stomnät över hela med kapacitet fören utveckling med kraftig ökning av järnvägstrafiken. Tilltågtrafikens fördel talar miljön - mot den talar framför allttidsaspekten. Därför är det viktigt att effektivisera spårtrafiköver hela . Ökad kapacitet i form av parallella spår,ökad bärighet och ökad tillgänglighet bör vara mål förinvesteringarna inom område. degröna vill att börjar att byggas ut isin helhet. Vidare bör även Atlantbanan byggas . stomnätsplan framgår klart och tydligt att vissaområden i verkar ha försvunnit från framtiden. Tilldem hör exempelvis . Detta är förstås integodtagbart. Vi återkommer med mer detaljerade förslag isamband med att regeringen lägger proposition angående denpågående delbetänkande. Vivill dock redan nu betona att förhållningssättet tilljärnvägstransporter måste vara att de ska öka på bekostnadav vägtrafiken. Enligt Europeiska unionens egna beräkningarså förväntas transporterna bli det största miljöproblemet tillföljd av den inre marknaden. Det är förstås inte möjligt attutgå ifrån att en överflyttning av godstransporter från väg tilljärnvägstrafik kan ske med den transportutveckling manberäknar. Det är avgörande för vår livsmiljö att man på långsikt skapar ett samhälle där transporter av varor ochproduktionsmaterial effektiviseras i självaproduktionskedjan. Dock måste investeringar svara mot denvolymutveckling, som är svår att förändra, genom medvetenstyrning från ett mindre bra transportslag, i detta fallvägtrafiken, till ett annat. Av denna anledning villMiljöpartiet de gröna öka anslaget A 9 Nyinvesteringar istomjärnvägar samt ersättningar för vissa kapitalkostnader ibetydligt högre utsträckning än vad regeringen föreslår.Vidare bör anslaget A 8 Drift och vidmakthållande avstatliga vägar hålla en fortsatt hög nivå. de grönayrkar att antar förslag till anslag med angivenändring för anslagen A 7, A 8 och anslag A 9 enligt tabell.Detta förslag innebär att de gröna föreslår attriksdagen avslår regeringens yrkande 10 i detta avseende.9. LuftfartStora miljöförbättringar har skett inom luftfarten de senastetjugo åren Trots detta är luftfartens miljöpåverkanfortfarande avsevärd. För trots att flyget till stora delar blivit"renare" så har själva flygtrafiken ökat avsevärt. Mellan1980 och 1990 fördubblades antalet flygplansrörelser iSverige, från 200 000 till 400 000. Det är därför nödvändigtatt i än högre utsträckning än tidigareanpassar sin verksamhet efter delmålet om ett miljöanpassatflyg. mål anges till "Som övergripande målföreslås att skall främja ett säkert,konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg för att tillgodosemänniskors resbehov och näringslivets behov avvarutransporter genom att bedriva flygplatsverksamhet,flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete och luftfartspolitisktarbete". Vi menar att det är svårt att argumentera mot attflyget ska vara konkurrenskraftigt i den bemärkelse attmotsatsen är konkurrenssvagt, något som knappast kantolkas som en vettig utgångspunkt. Däremot anser vi attflyget skall vara konkurrenskraftigt i förhållande tillefterfrågan och inbördes förhållande. Däremot anser vi inteatt ett delmål för bör vara att stärka flygetskonkurrenskraft i förhållande till andra miljövänligaretransportslag. Miljödifferentierade avgifter somLuftfartsverket tar ut bör vara miljödifferentierade iförhållande till annat existerande transportmedel på sammasträcka. Detta innebär exempelvis att en tågresa mellanStockholm och ska ingå i bedömningen föravgiften för flyget som gör samma sträcka. Vi delar inteLuftfartsverkets förslag om en oförändrad restriktion förprishöjningar som innebär att trafikavgifterna får öka medhögst av nettoprisindex () eftersomtrafikavgifterna bör vara miljörelaterade och således flexiblai förhållande till anpassningskapaciteten till ett mermiljöanpassat flyg. bör ges i uppdrag attutarbeta ett system för trafikavgifter som bygger påmiljödifferentiering.9.1 SchengenanpassningMiljöpartiet de gröna är starka motståndare tillSchengenavtalet och kommer att arbeta mot en svenskanslutning. Skälen till detta anges i flera olika motioner frånMiljöpartiet de gröna. Mot bakgrund av detta finner vi detinte heller motiverat att Schengenanpassa svenskaflygplatser. Detta bör ge regeringen tillkänna.10. Post- ochtelekommunikationerTrafikutskottet har behandlat post- och telefrågor ibetänkande 1996/97:TU3 angående regeringens proposition1995/96:218 och revisorers förslag1995/96:RR10. de gröna framförde vid dettatillfälle våra avsikter på postområdet. Dessa kvarstår alltjämtoch vi finner därför inte skäl att så nära inpå ett föreståenderiksdagsbeslut återigen motionera i frågan. Vi hänvisar tillmotionerna 1995/96:T60 och 1995/96:T64 samt dereservationer som är fogade till betänkandet som Miljöpartietde gröna står bakom. Vi anser dock att regeringens förslagom anslag till är för högt. Vi föreslåren sänkning av medelstilldelningen eftersom vi förutsätter attytterligare rationaliseringar kan göras, så att skillnadenmellan intäkter och utgifter minskas. När det gällerupphandling av vissa samhällsåtaganden föreslår vi dock enliten höjning av anslaget i förhållande till regeringens förslageftersom vi anser att funktionshindrades tillgång till effektivatelekommunikationer och postservice skall vara mycket hög.Denna betalningsvilja är ett mått på samhällets solidaritet. Viyrkar på en medelsfördelning enligt tabell.11. ITDen nya tekniken, IT, har redan spritt sig ut i samhället inomnästan alla dess områden. Det är egentligen svårt att tala omen generell IT-politik. Man kan enkelt konstatera om den nyatekniken är intressant eller inte och sedan undersökamöjligheterna för utveckling. Vår bedömning är att IT-utvecklingen har goda möjligheter att "stå på egna ben". Densnabba utvecklingen har inte grundat sig på statligainterventioner och åtgärder. Därför anser vi det omotiveratatt staten nu skulle försöka påverka utvecklingen ellerförändra marknadssituationen åt ett visst håll. Däremot börstaten se till att regler, lagar och etik inte kränks. Eftersomdet ligger i marknadsutvecklingens intresse att IT skallanvändas ute i samhället i alla möjliga sammanhang,kommer förhoppningsvis utvecklingen att gå mot meranvändarvänliga program och hårdvaror. Dock ser vi redannu tecken på en tydlig "IT-segregation" där vissasamhällsgrupper särskilt utmärkt sig för att ha låg eller ingentillgång till IT och andra grupper haft ovanligt bra kunskaperoch hög tillgänglighet. Skillnaden ligger förstås, som mycketannat, på det socio-ekonomiska planet och i relation till mänoch kvinnor, barn, vuxna och äldre. För att inte marginaliseravissa grupper i IT-användning bör vissa åtgärder genomförasav staten. Vi anser det motiverat med ett anslag enligt tabellför IT-frågor. Vi anser att ändamålen för anslaget är mycketbehjärtansvärda, och vi stöder regeringens förslag påinriktning för IT-rådet.12. Kollektivtrafik,samhällsköpta tjänster ochSJDessa områden är mycket viktiga för de gröna.Vi konstaterar nöjda att SJ håller en fortsatt hög lönsamhet,men måste ändå understryka vissa tvivel angående derationaliseringar som genomförts. I sin iver att få bort den förSJ obekväma nattågstrafiken har man satt in X 2000 i ställetvilket visat sig vara ett mycket dåligt alternativ på sträckortill . Vidare sker en omläggning av tågtrafik tillhöghastighetståg vilket innebär att fler kommuner blirtvungna att betala extra för att få tågstopp. Eftersom avtaletmellan SJ och staten reglerar SJ:s krav på att bara drivalönsam trafik, så är staten tvungen att ta ansvar fullt ut fördem som har ett behov av transport, som inte kan omvandlastill verklig efterfrågan, eftersom deras köpkraft inte tillåterdet. Anslaget för köp av olönsam interregionaltrafik bördärför vara högt. de gröna föreslår en ökning ijämförelse med regeringens förslag på som räckertill nattågstrafik mellan Mittsverige och västkusten.Beträffande anslaget D 4, Viss internationell verksamhet, anser vi att enbesparing kan göras på denna post. Av propositionen framgår inga skäl somtalar emot en sådan besparing. Detta innebär inte att de gröna villförringa betydelsen av internationella förhandlingar, men vi anser att stateninte bör belastas i så hög utsträckning med kostnader för värdskapet MaritimeIndustries Forum´s årsmöte . Den besparing vi föreslår 1997 bordekunna finansieras av näringen själv.13. ForskningMed hänvisning till det som anförts i motionen omnödvändigheten av en omställning av transportsystemen så ärdet olyckligt att man genomför en besparing påforskningsområdet. Dock anser vi att nya vägar måste prövasför finansiering för att inte forskningen som sådan ska blilidande. I och med att ekonomiska styrmedel införs itrafiksektorn, faller det sig nästan naturligt att näringen självbekostar sådan forskning som den kan ha gagn av iframtiden. Vi föreslår en något mildare besparing änregeringen och betonar att vi önskar att projektet medforskning angående el- och hybridfordon fortlöper. Viföreslår fortsatt anslag till denna forskningsgren.14. Organisationen av denperiodiska fordons-kontrollen14.1 Fortsatt monopolMiljöpartiet de gröna har under hela den politiska processensolika turer hävdat att AB bör få behållamonopolet på obligatoriska fordonsbesiktningar. Vi anser attASB i detta avseende utövar en funktion somkontrollmyndighet, som svårligen skulle kunna skötasoförvitligt på en öppen marknad. Dåliga erfarenheter frånTyskland där anmärkningsfrekvensen sjunkit från till15 % efter avreglering till nuläget, talar för att det ärolämpligt att konkurrensutsätta denna verksamhet. Det tyskaexemplet kan tillbakavisas med argumentet att bilarna blivitbättre. Detta stämmer visserligen, men de har även blivitbättre i och anmärkningsfrekvensen har inte visatsådana drastiska skillnader . Det haranförts att ASB:s monopol bidrar till tröghet i systemet medlåg tillgänglighet och dålig service för fordonsägarna. Vimenar att det förhåller sig precis tvärtom. ASB är ettaktiebolag med staten som huvudägare avaktierna. Resten av aktierna är fördelade mellan olikaorganisationer, försäkringsbranschen, motorbranschen,m.fl. som genom detta ägande kanvara med och påverka verksamhetens utformning och ha fullinsyn i företagets göranden. Denna konstruktion har fungeratmycket bra eftersom de största kunderna och tillikaintressenterna kan vara med och påverka direkt. Som skäl fören avmonopolisering har anförts att väntetiderna äroacceptabelt långa. Dessa väntetider, som i princip uppstod iden omfattning de varit då riksdagenminskade ASB:s möjlighet att använda prisinstrumentet föratt få fordonsägare att boka , har minskats betydligtgenom en offensiv kampanj från företagets sida. Genomkallelser har man lyckats förbättra statistiken betydligt, ävenom variationen över landet är fortsatt stor. ASB har ettsamhällsansvar vilket innebär att de kan fortsätta att ha kvarstationer som inte bär sina egna kostnader iglesbygdsområden. Hade ett beslut om konkurrensutsättninggenomförts så hade ett antal bilprovningsstationer iNorrbotten varit akut nedläggningshotade. Dessa stationerfår nu vara kvar. Körsträckan till en bilprovningsstation kandock fortfarande vara ganska så lång i så man börutreda möjligheterna för samverkansformer i glesbygd.14.2 Utglesningen av den periodiskafordonskontrollenVi förhåller oss mycket skeptiska till regeringens förslag omutglesning av den periodiska fordonskontrollen ochpremiesystem som innebär att man, om man sköter sittfordon väl, ska kunna besiktiga bilen i stället förvarje. Vi föreslår att regeringens förslag angåendepremiesystem genomförs, men som en försöksverksamhetunder och att en utvärdering sedan genomförs så attriksdagen har möjlighet att ta ställning till utfallet. Vi yrkaravslag på regeringens förslag om utglesning av den priodiskafordonskontrollen. Vidare föreslår vi att bifallerASB:s alternativa förslag till utglesning.15. Förslag tillanslagsfördelning,utgiftsområde 22Nedan följer de grönas förslag föranslagsfördelning inom utgiftsområde 22. Tabellen avsersamtliga utgiftsområden med avvikelse frånregeringen angiven. Vi föreslår att bifallerMiljöpartiet de grönas förslag, enligt nedanstående tabell.Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.22KommunikationerRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet250632451125472-1115719988AnslagA 1Vägverket:Administrationskostnader440465465-130-145-145A 2Drift och underhåll av statliga vägar601163557360-10-134-560A 3Byggande av vägar431437853676-3100-2185-1896A 4Byggande avlänstrafikanläggningar122812331293600700800A 5Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar610610610101218A 6Vägverket: Kostnader förregisterverksamhet371385385A 7Banverket: Sektorsuppgifter768750750A 8Drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar300030003000100100100A 9Nyinvesteringar i stomjärnvägarsamt ersättning för vissakapitalkostnader566553305330126622042504B 1Ersättning för fritidsbåtsändamål444444B 2Transportstöd för Gotland175175175B 3Ersättning till viss kanaltrafik m.m.636363B 4Bidrag till sjöfarten400400400B 5Övervakning av 6Driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen151515C 1Post- och telestyrelsen161158158-10-10-10C 2Upphandling av särskilda sam-hällsåtaganden158158158555C 3Ersättning till förrikstäckande betalnings- ochkassaservice200200200C 4Kostnader förenade med statensägande i AB140140140C 5Informationsteknik:Telekommunikation m.m.232525D 1Ersättning till isamband med utdelning från ABSwedcarrier200200200D 2Köp av interregional persontrafikpå järnväg413413413147147147D 3Ersättning till trafikhuvudmännenför köp av viss kollektivtrafik211216221D 4Viss internationell verksamhet888-3D 5Kostnader för avveckling avStyrelsen för riksfärdtjänst000E 1Statens väg- ochtransportforskningsinstitut32292922E 2Kommunikationsforsknings-beredningen15114814833E 3Bidrag till forskning om el- ochhybridfordon20102020E 4Statens institut förkommunikationsanalys313131E 5Bidrag till meteoro-logiska och hydrologiska institut120110110E 6EUMETSAT, WMO och ECMWF HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 22 i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 22 för åren1998 och 1999 i enlighet med vad som anförts i motionens tabell,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bedömningsgrunder för infrastrukturinvesteringar,4. att avslår regeringens förslag om utökad låneram för kostnaderi samband med ersättningskostnader för färjetrafik då den ersatts av broar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om låneramen för broars storlek,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre budgetuppföljning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. räta linjen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av måluppfyllelse,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium för ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om LTA-anslagets inriktning och mål,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,12. att avslår regeringens förslag om utökade lånegarantier försträckan i ,13. att avslår regeringens förslag om utökade lånegarantier fördelsträckor av Göteborgspaketet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Göteborgspaketet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övergripande mål,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att utarbeta en modell för heltmiljödifferentierade avgifter,17. att avslår regeringens förslag angående Schengenanpassningav flygplatser,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att premiesystem inom bör genomföras somtidsbegränsad försöksverksamhet,19. att avslår regeringens förslag om utglesning av denperiodiska fordonskontrollen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ASB:s alternativa modell för utglesning.