ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02L8 · 1996-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:46 Skadestånd vid dammhaveri Regeringen föreslår i propositionen att en ny bestämmelse ivattenlagen införs om att den som är skyldig att underhållaen dammanläggning för vattenreglering skall vara striktansvarig för skador som orsakas av ett dammhaveri.Vad menas då med dammhaveri? Det har inträffat att dammägare hartvingats öppna dammluckorna helt för att undvika ett dammhaveri med storaskador som följd. 1993 förekom mycket höga vattennivåer i Norr-landsälvarna. Översvämningarna fick katastrofala följder. Hus vattenskada-des och fick utrymmas, vägar avstängdes och sprickbildning i dammarnakonstaterades. Beredskapen höjdes, katastrof- och evakueringsplaner aktua-liserades genom och kommunernas försorg. Orsaken tillöversvämningarna var i huvudsak att redan fyllda vattenmagasin inte kundeta emot riklig nederbörd kombinerad med kvarvarande snö och is ifjällområdet. Därför öppnades dammluckorna och stora skador uppstod. Ettdirekt dammhaveri eliminerades därmed.För enskilda fastighetsägare uppstod stora problem. Förutom en lång-dragen tvist i ansvarsfrågan ersattes inte fastighetsägarna fullt ut.Erfarenhet-en av 1989 och översvämningar visar med en önskvärd tydlighet attansvarsfrågan måste klarläggas, även när dammägaren tvingas till åtgärderför att undvika en katastrof. Det är endast dammägaren som har rättighet ochmöjlighet att reglera vattenflödet, därmed också ansvaret. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om utökat strikt ansvar för dammägaren enligt vadsom anförts i motionen.
mot · GK02Sk27 · 1996-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:44 Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna Av hävd har gränsgångare mellan och Danmarkbeskattats i det land där bosättningen sker. önskarnu övergå till den oftare tillämpade regeln, att skatt betalas idet land där inkomsten genererats.Gränsgångarna mellan och har tidigare utgjort ett relativtobetydligt problem. Med tillkomsten av kommer emellertidantalet gränsgångare att öka markant. Snabba lokaltåg kommer att förena ettnätverksuniversitet med 125.000 studenter lokaliserat till , ,och . Man får en gemensam arbetsmarknad för 3,2miljoner invånare på båda sidor om . Den internationella storflyg-platsen och de nya högteknologicentrum som skall växa upp påAmager kommer att nås snabbare från södra än från Köpenhamnscentrum.Mycket talar för att ett stort antal invånare i i framtidenkommer att vara gränsgångare. Det kommer att vålla stora problem förkommunerna i området - vilka ju har att svara för service med vård, skolor,infrastruktur, kultur och mycket annat - om inte bosättningen i varje fall ärförenad med kommunalskatteinkomster.Det är omöjligt att ange om nu föreslagna ändringar ger en nettovinst iSverige, eller . Uppenbart är dock att vissa kommuner kommer attdrabbas hårt av kostnader som inte motsvaras av skatteinkomster.Sverige bör därför vidhålla det gamla avtalet med beskattning påbosättningsorten. Om detta inte skulle vara möjligt att uppnå bör man i andrahand eftersträva att den kommunala beskattningen sker på bosättningsorten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt för personer som är gränsgångare mellan ochDanmark.
mot · GK02Sk32 · 1996-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:45 Lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag I propositionen lämnas förslag om en lättnad i beskattningenav utdelning och reavinst på aktier i onoterade svenska ochutländska företag. Förslaget innebär att ett visst utrymmeberäknas och att utdelning inom detta utrymmeundantas från beskattning hos aktieägaren.För att öka tillgången på kapital för bl.a. investeringar är det bra att detskeren lättnad i den ekonomiska dubbelbeskattningen. Detta är inte minst viktigtför de små och medelstora företagen.Det finns dock inslag i propositionen som inger vissa bekymmer. För attfinansiera lättnaden för de onoterade företagen föreslås att avdragsrätten vidavsättning till de s.k. periodiseringsfonderna begränsas till ,såledesen minskning . Denna minskning gäller alla företag. Således fåräven egenföretagare och handelsbolag sämre möjligheter till avsättning trotsatt de inte får med av den andra lättnaden i beskattningen.Detta anser vi vara otillfredsställande. Inte minst med tanke på att månganya egenföretagare behövs i kampen mot arbetslösheten.Med anledning därav anser vi att avsättningen till periodiseringsfondernaför egenföretagare och handelsbolag även fortsättningsvis skall vara 25 pro-cent. För att finansiera denna ändring föreslår vi att lättnaden för deonoteradeföretagen minskas i samma omfattning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avsättningen till periodiseringsfonderna föregenföretagare och handelsbolag även fortsättningsvis får vara .
mot · GK02U7 · 1996-11-29 00:00:00 — Med anledning av prop. 1996/97:54 Svenskt deltagande i fredsstyrka efter IFOR i I proposition 1996/97:54 föreslår regeringen svensktdeltagande i den på IFOR följande SFOR-styrkan i f.d.Jugoslavien. Vi stöder helhjärtat regeringens förslag isakfrågan. Regeringen föreslår dessutom att de kostnadersom kan komma att uppstå utöver anslagna 399 miljonerkronor skall tas från anslaget A 1 Försvarsmakten. Det ärfrån våra utgångspunkter oacceptabelt.Frågan om var i statsbudgeten Försvarsmaktens internationella verksamhetskall finansieras har varit en följetong . I budgetproposition1996/97:1 anges under utgiftsområde 6 Totalförsvar attuppdelningen av anslaget B 9. Fredsfrämjande insatser får emellertid intehindra regeringen från att fatta snabba beslut om svenska insatser. Det ärdärför angeläget att, om den internationella utvecklingen så påkallar,möjlighet finns för regeringen att omdisponera medel mellan utgiftsområdenoch mellan militära och civila insatser. ... denna verksamhet (skulle) kunnainrymmas inom den maximala gränsen för anslagskredit på . Underpågående budgetår kan det dock inträffa att anslagsutrymmet måste utökasöver vad som ryms inom kreditgränsen. Sådana tillfälliga utgiftsbehov bör iavvaktan på ett riksdagsbeslut likvidmässigt hanteras genom en ökad kreditpå Försvarsmaktens räntekontokredit inom den allmänna, av riksdagenfastställda, kreditramen.Tillsammans med den överföring av anslaget B 9 frånUtrikesdepartementet till utgiftsområde 6 Totalförsvar gerdetta bilden av att regeringen nu avser att välja den linje somvi återkommande varnat för. De internationella insatsernatillåts nu alltså att urholka försvaret genom överföring avanslag från Försvarsmakten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att de kostnader som kankomma att uppstå utöver anslagna skall tas från anslagetA 1 Försvarsmakten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02A21 · 1996-12-13 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR3 Förslag angående arbetsmarknadsutbildning I förslaget redogör revisorer för sin granskningav arbetsmarknadsutbildningen. Innehållet i förslaget är istort bra och vi delar revisorernas förslag i de flesta delar. Vivill ändå passa på att göra några påpekanden omarbetsmarknadsutbildningen.Innehållet iarbetsmarknadsutbildningenPrecis som redan tidigare i vår motion medanledning av regeringens proposition om kapitaltillskott tillAmuGruppen AB (prop 1996/97:55) vill vi lyfta fram attarbetsmarknadsutbildningen präglats av eninriktning mot utbildningar som alltför mycket har varitanpassade mot gårdagens arbetsmarknad. En viss förändringi positiv riktning har dock skett då man nu försöker strävaefter att arbetsmarknadsutbildningen skall vara anpassad tillden enskildes behov och till förutsättningarna och kraven påarbetsmarknaden. Det är nödvändigt att denna förändring avarbetsmarknadsutbildningen får fortsätta. Utbildningen måstevara inriktad på framtidens arbetsmarknad och ej pågårdagens.Rapporter från flera olika länsarbetsförmedlingar visar tydligt på att dagensutbildningar ofta tar som utgångspunkt att man skall sysselsätta en storkvantitet arbetslösa. Att utbildningarna inte leder till jobb uppmärksammasalltför sällan. Enligt mening vore det bättre om arbetsmark-nadsutbildningen istället inriktades på utbildningar som förvisso är dyraremen av hög kvalitet och som lättare leder till jobb på den öppnaarbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Utvärdering avarbetsmarknadsutbildningenRevisorerna talar i sitt förslag om att det finns ett stort behovav utvärderingar av arbetsmarknadsutbildningen. Det är braatt revisorerna trycker på behovet av utvärdering. Behov avutvärdering och uppföljning av verksamheten finns på mångahåll inom den offentliga verksamheten. Det är dock viktigtatt poängtera att en utvärdering verkligen kommer till stånd.Vi är av den meningen att det ofta bara pratas omutvärderingar och deras betydelse utan att något görskonkret. bör därför uttala klart att en utvärderingmåste ske och redovisas för . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet i arbetsmarknadsutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingar och uppföljning.
mot · GK02A24 · 1996-12-13 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR3 Förslag angående arbetsmarknadsutbildning InledningRiksdagens arbetsmarknadsutskott har önskat en granskningav arbetsmarknadsutbildningens effekter då dennautbildningsform kommer att upphöra den 31 december 1997.Riksdagsrevisorerna har koncentrerat sig på att analysera hurplanering av utbildningarna sker samt hurutförsäkringsgarantin fungerat.Den skrift som revisorer presenterat är såväl otydlig till sittinnehåll som rörig i sin analys av läget. En klarare och mer struktureradskrivelse hade varit önskvärd. Jag och de gröna med mig villbara nedan i motionen förtydliga vår inställning till ett fåtal av deämnen/områden som tas upp.Kvinnor ocharbetsmarknadsutbildningDet är inte acceptabelt att kvinnor ges enarbetsmarknadsutbildning som är kostnadsmässigt billigareän vad män i motsvarande grad erhåller. Det visar sig attkvinnor i högre grad än män har svårt att erhålla arbete efteravslutad arbetsmarknadsutbildning. Det innebär attarbetsmarknadsutbildningens mål att vara kompetenshöjandeoch därmed kunna leda till en ny anställning är otillräckligt.Det är synnerligen allvarligt eftersom vi ser att allt flerkvinnor blir arbetslösa. kommer detta, tillexempel i samband med införandet av en bortre parentes, attkunna leda till att kvinnor i högre grad än män tillhör demsom faktiskt blir utförsäkrade från a-kassan.Utvärdering avarbetsmarknadsutbildningRiksdagens revisorer är med rätta bekymrade över att såvälAMS som AMV varit fullständigtointresserade av att utföra återkommande utvärderingar avsin verksamhet på arbetsmarknadsutbildningsområdet.Att AMS varit obekymrade över det statsfinansiella lägetär en sak, men att AMS inte velat tillägna sig den kvalitetssäkring som en goduppföljning av verksamheten kan ge är betydligt mer alarmerande.Miljöpartiet de gröna anser att ett oberoende institut omgående måstetillåtas få hjälpa AMS med den saken. "Uppföljningssamtal" är en själv-klarhet i arbetslivet. Staten får på liknande sätt försöka ge AMS de instrumentAMS behöver för att kunna utveckla sig på arbetsmarknads-utbildningsområdet. Oberoende återkommande utvärderingar av verksam-heten anser vi är ett sådant. Vi tror nämligen, att det under de kommande årenkommer att ställas höga krav på den arbetsmarknadsutbildning människor fårta del av. Samhället och arbetsmarknaden förändras i en rasande fart, ochAMS riskerar att ohjälpligen hamna i kölvattnet i en sådan snabb utvecklingom inte organisationen är fullt utvecklad och välfungerande på alla fronter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors arbetsmarknadsutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett oberoende utvärderingsinstitut till hjälp för AMS.
mot · GK02Fi30 · 1996-12-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:52 Den kommunala redovisningen Det är beklagligt att regeringen i avsnittet om de kommunalaavtalspensionerna har blandat ihop god redovisningssed medpartipolitiska syften. Förslagen i denna del innebär att manändrar lagstiftningen efter partipolitiska behov.Regeringsförslaget om att den del av kommunernas ochlandstingens pensionsskuld som uppkommit före den 1januari 1998 inte skall redovisas i balansräkningen innebäratt de flesta av kommuner och landsting blir "rika"över , dvs. kan redovisa ett positivt eget kapital.Därmed får medborgarna inte en korrekt bild av den ekonomiskasituationen i en kommun eller ett landsting. Pensionsskulden finns kvar menskjuts på framtiden.Haninge kommun är ett bra exempel på hur missvisande och över-optimistiskt man kan komma att tolka boksluten framöver. har ca 1,2miljarder kronor i skulder och skulle om nuvarande redovisningssystem gäller1998 då ha ett eget kapital på minus . Med det föreslagnaredovisningssystemet blir det egna kapitalet positivt (plus ).På papperet kan det se bra ut och har nått sitt mål om en ekonomi ibalans, men denna ändring innebär ingen reell förbättring av kommunensekonomi.Jag förordar att god redovisningssed skall gälla vad avser pensionsskuldensredovisning. Man bör därför även i fortsättningen redovisa pensionsskulden ibalansräkningen.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag vad avser 5 kap. 4 § lagen omkommunal redovisning i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att även pensionsskuld som uppkommit före den 1januari 1998 skall redovisas i kommuners och landstings balansräkning ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Jo2 · 1996-12-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR4 revisorers förslag angående stödet till rennäringen I RR4 framgår att förhandlingar skall inledas med omen ny gränskonvention i renbetesfrågor. Det är i detsammanhanget viktigt att förhandlingarna också omfattarsamarbete i rovdjursfrågor. och harundertecknat artikel om livskraftigarovdjursstammar. Det betyder att gemensammagränsöverskridande ställningstaganden borde kunna skeavseende rovdjursinventeringar, stammarnas storlek ocheventuella insatser och åtgärder.Skälet för min framställan är att rovdjuren rör sig i regioner utan att fästaavseende vid att det finns en riksgräns. För att få en bra balans och eneffektivkontroll bör vi inta samma ståndpunkt i och . Naturvårdandemydigheter och beslutsfattare på alla nivåer bör arbeta gränsöverskridande,regionalt mellan berörda län och fylken, fatta gemensamma beslut och vidtaerforderliga åtgärder gemensamt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsöverskridande regionalt samarbete i rovdjursfrågor.
mot · GK02Jo3 · 1996-12-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR4 revisorers förslag angående stödet till rennäringen revisorer har granskat stödet till rennäringen ochden statliga rennäringsadministrationen. Revisorerna föreslårett antal åtgärder inom rennäringens område. Ett avrevisorernas förslag till tillkännagivande till regeringen rörrennäringslagstiftningen. I enlighet med vad som föreslogs irevisionsrapporten, och som även har fått stöd avremissinstanserna, föreslår revisorerna att regeringen tarinitiativ till en översyn av rennäringslagstiftningen. Det finnsenligt min mening behov av en sådan översyn.En viktig fråga som bör ingå i en sådan översyn är hur rennäringens verk-samhet ska regleras i förhållande till andra näringar, främst jord- och skogs-bruk. Rennäringen i regleras i rennäringslagen. Lagen trädde i kraft1971 och genomgick stora förändringar 1993. I rennäringslagen finns bestäm-melser om vilka områden som får användas för renbete och betestidens längd.Bl.a. får renbete bedrivas nedanför odlingsgränsen 1 oktober-30april. Utvecklingen av förhållandet mellan rennäringen och övriga areellanäringar har varit olycklig. Konflikter mellan dessa näringarhar förekommit. Från de areella näringarnas sida anser man att olägenhetenav dagens renskötsel för jord- och skogsbruket har tilltagit. Man anser attåker- och skogsmark utsätts för skador som går utöver vad markägarenrimligen ska behöva tåla. Denna konflikt är olycklig då det är viktigt att bådadessa näringar utvecklas utan konflikter. Det finns därför anledning att isamband med att regeringen utför en översyn av rennäringslagstiftningenregleringen av dessa frågor ses över med avsikt att hitta en långsiktig lösningpå denna typ av konflikter. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av den lagstiftning som reglerar förhållandet mellanrennäringen och de areella näringarna.
mot · GK02T10 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Projekt - en frivillig sammanslutning avkommuner, landsting, länsstyrelser och handelskamrar isödra - har arbetat för att ge bättreförutsättningar för järnvägstrafik mellan ochÖresundsregionen. Vad som saknas är en ny högklassigjärnväg från på till Helsinborg.Norrut sammankopplas den nya banan med Södra stambananupp till och söderut knyts banan samman med dettranseuropeiska järnvägsnätet. När de olika bandelarna ärutbyggda innebär det restider med höghastighetståg mellanStockholm och på mindre än tre timmar.Europabanan skall vara ett komplement till på dess mestbelastade banavsnitt. I strålar och Bergslagens tunga ochexportinriktade godstrafik samman med /frekventatrafikrelationer söderut mot kontinenten. Europabanan är tänkt som detkompletterande "tredje spåret" längs detta avsnitt, placerat i marknadenstyngdpunkt, det vill säga utefter E 4, där allt fler företag etablerar sig utantillgång till godstrafik.Höghastighetstågen medför en dramatiskt ökad tillgänglighet inom Sverigeoch med och norra . Den ökade tillgängligheten gerförutsättningar för en sammanhängande ekonomisk region med helt nyamöjligheter för näringsliv, ekonomisk tillväxt och samhällsutveckling. Dennanya region från /i norr till /i söderinnehåller hälften av befolkning och sysselsättning.Det viktigaste motivet till att bygga Europabanan är Södra stambanansstora betydelse för transporter till hamnarna i och den framtida bron tillDanmark. Med Europabanan kan den växande persontrafiken primärt gå påEuropabanan och den växande godstrafiken primärt på Södra stambanan.I propositionen skriver regeringen: "SJ och ett antal berörda kommuner haräven lanserat ett förslag om att anlägga en anslutande höghastighetsjärnvägtill Götalandsbanan, den s.k. Europabanan, från söderut längs E 4till . Dessa intressenter har uppskattat anläggningskostnaderna till8,." Vidare skriver regeringen: "Behov av att avlasta Västraoch kan uppkomma om trafikvolymerna ökar kraftigt.Götalandsbanan och Europabanan bör ses som två alternativ bland flera föratt skapa avlastning av befintliga järnvägar. Regeringen bedömer att detunder kommande planperiod inte finns finansiellt utrymme att realisera dessaprojekt. "Vi kan instämma i uppfattningen att det inom planperioden inte finnsfinansiellt utrymme för ett förverkligande av projektet. Däremot delar vi interegeringens uppfattning att det räcker med detta konstaterande utan vi anseratt regeringen borde anslå medel till en utredning där de ekonomiskaförutsättningarna för Europabanan belyses. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel till en utredning om de ekonomiska förutsättningarna för ettförverkligande av Europabanan.
mot · GK02T11 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Regeringen anger i propositionen att det inom Europeiskaunionen pågår arbete med utbyggnaden av dettranseuropeiska transportnätverket (TEN). I syfte attpåskynda genomförandet av de mest angelägna projekten gerunionen bidrag till utredning och byggandet av dessaanläggningar. har också startat ett arbetemed att finna alternativa finansieringsformer för TEN-projekten.Europabanan och en anslutande tunnel skulle tillsammans med Götalandsbanans östliga del kunnautgöra en svensk länk i detta nätverk. utreds ,delvis finansierat med EU-medel. Detta projekt motsvarar väl de kravregeringen anger för kommande åtgärder i infrastrukturen, och även desamhällsekonomiska konsekvenserna kan visas vara positiva.Regeringens bedömning är dock att det under kommande planperiod intefinns utrymme att realisera dessa järnvägsinvesteringar. pekar mani propositionen på att det är angeläget att förutsättningarna för att organiseraytterligare samfinansieringsprojekt, utöver , undersöks i denfortsatta planeringsprocessen, bl.a. när det gäller stomjärnvägarna. En sådanfinansieringsform vore för en höghastighetsjärnväg Stockholm-Jönköping-Helsingborg-Helsingör en intressant möjlighet. Regeringen bör redan underden kommande planperioden dels ta initiativ till projektering och planering avdenna bana, dels aktivt arbeta för att åstadkomma en lämplig finansierings-lösning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att projektera och söka finansiering av Europabanan och tunnelnHelsingborg-Helsingör .
mot · GK02T12 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter E 4 mellan och Mehedeby är en del av det nationellavägsystemet och av stor betydelse för förbindelserna mellannorra och . Dennuvarande E 4 är hårt olycksbelastad och har en standardsom på intet sätt svarar mot den trafik som finns på sträckan.Vägen passerar genom flera samhällen med nedsattframkomlighet och stora trafiksäkerhetsproblem som följd.Speciellt påtagligt är detta längs väg genomUppsala.Sträckan genom län kan betecknas som en flaskhals iförbindelserna mellan norra och , ettförhållande som ytterligare har förstärkts sedan motorvägsutbyggnadenmellan och Mehedeby blev klar.Det är därför av stor betydelse att en utbyggnad av sträckan till motorvägs-standard kan komma till stånd. En ny väg kommer att väsentligt ökatrafiksäkerheten och innebära påtagliga förbättringar i boendemiljöer för demänniskor som är bosatta längs den nuvarande sträckningen. Risken förföroreningar av grundvattnet kommer att minska.En arbetsplan för en ny E 4, Uppsala-Mehedeby har upprättats och liggerhos för fastställelse. Projektet är kostnadsberäknat till 2,7miljarder kronor med beräknad byggstart . Objektet har god lönsam-het och bör därför ges hög prioritet i den investeringplan för de nationellastamvägarna som upprättas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ny sträckning av genom län.