mot · GK02Ju924 · 1996-10-07 00:00:00 — UTGIFTSOMRÅDE 4ANSLAG A 1. POLISORGANISATIONENANSLAG B 1. ÅKLAGARVÄSENDETANSLAG C 1. DOMSTOLSVÄSENDET M.M.ANSLAG D 1. KRIMINALVÅRDENKedjan är inte starkare änsin svagaste länkI denna motion presenteras Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseende rättsväsendet. års besparingarpå rättsväsendet har medfört att framför allt polisen, menäven övriga led i kedjan av rättsvårdande myndigheter,allvarligt försvagats. När polisen inte längre klarar av att levaupp till de grundläggande krav som måste kunna ställas påpolisens verksamhet får detta allvarliga konsekvenser förmedborgarna och rättsväsendet i stort.Opåverkade av detta fullföljer regeringen sina besparingar som innebär atten miljard kronor kommer att ha sparats in på rättsväsendet t.o.m. år 1998.Den ännu återstående delen av besparingen, , skall sparasin under kommande två budgetår, varav sammanlagt 423 miljoner kronordrabbar kriminalvården. Regeringen anser detta vara möjligt med hänvisningtill att antalet fängelsedomar har minskat. Enligt Moderata samlingspartietsuppfattning bygger regeringens budget avseende rättsväsendet på enkvalificerad felbedömning.Av erfarenhet vet vi att tunga besparingar på polisen drabbar även detövriga rättsväsendet. Färre poliser leder till färre brottsutredningar, som isintur leder till att färre åtal väcks. Antalet brottslingar som lagförs viddomstolarna minskar, vilket i sin tur leder till att antalet intagna påfängelseroch häkten minskar och att medborgarnas rättstrygghet hotas. Regeringenbortser dock helt från kopplingen som finns mellan senare års försvagning avframför allt polisväsendet och det minskade antalet fängelsedomar. Så snartden nuvarande underbudgeteringen avseende polisens verksamhet upphör ochpolisen återfår de resurser som krävs för att kunna bedriva en effektivbrottsbekämpning kommer det verkliga resursbehovet för åklagarväsendet,domstolsväsendet och kriminalvården att aktualiseras.Moderata samlingspartiet föreslår en långsiktig höjning av utgiftsområdes-ramen med i förhållande till regeringens förslag.Polismakten - en av statenskärnfunktionerBakgrundEnligt Moderata samlingspartiet utgör polismakten - påsamma sätt som försvaret - en av statens kärnfunktioner.Polismakten ingår som en del i det rättsväsende som ärkännetecknet på ett civiliserat samhälle. Rättsväsendet,liksom försvaret, måste enligt vår uppfattning varaprioriterade områden där statlig verksamhet är särskiltpåkallad och där besparingar inte kan accepteras som ett led ien reflexmässig föreställning om att "alla måste vara medoch spara". Med denna utgångspunkt är det för oss moderateren självklarhet att polisen även i tider då landet befinner sig iekonomisk kris måste tilldelas tillräckligt med resurser för attkunna utöva sin brottsförebyggande och brottsbekämpandeverksamhet. Liksom försvarsmakten står för det yttreförsvaret så är det polisväsendets uppgift att svara för detinre, dvs. för att lag och ordning upprätthålls inom landet.Efter inträde i EU har också betydelsen av densvenska poliskårens medverkan i den internationellabrottsbekämpningen accentuerats.Det är mot denna bakgrund som Moderata samlingspartiets strävan efter ettstabilt och rättssäkert polisväsende skall ses.Moderaternas budgetalternativavseende polisenUnder har polisen ålagts att spara780 miljoner. Genom statsmakternas redan beslutadebesparingar på polisväsendet har utvecklingen gått mot ettalltmer försvagat rättsväsende i stort.I 1994/budgetproposition uttalade regeringen i fråga om besparingarinom polisen att det genom fortsatt förändringsarbete skulle gå att bibehålladen operativa nivån i landet som helhet. Drygt kanvi konstatera att det inte gick. har antalet poliser minskat medungefär 1 000. Ambitionen att bibehålla och förbättra den operativa nivån,vilket är en moderat ledstjärna på polisområdet, har inte kunnat upprätthållasmed regeringens sparkrav.Den påbörjade utbyggnaden av närpolisverksamheten har på flera håll ilandet stannat av. Civilanställd personal sägs upp, vilket redan resulterat iattpoliser tvingas avsätta värdefull tid till administrativa göromål. De mesterfarna brottsutredarna lockas att gå i förtida pension, andra hotas avuppsägning, utredningar läggs på hög eller skrivs av på grund av tidsbrist ochuppklaringsprocenten sjunker som stöldbrotten och den grövrevåldsbrottsligheten ökar.Den internationella, organiserade brottsligheten ställer nya krav på såvälpolisen som åklagar- och domstolsväsendet. medlemskap i ,liksom , ökar våra möjligheter att bekämpa dengränsöverskridande brottsligheten. Det internationella samarbetet äremellertid inte gratis.Schengenmedlemskapet kräver ytterligareförstärkning för 1997I 1996/budgetproposition avstår regeringen från attföreslå besparingar på polisen . Ett preliminärtbesparingskrav på föreslås för år 1998.Bakom regeringens till synes återhållsamma besparing döljersig dock en betydligt större besparing. Sedan den 1 maj 1996är observatör i Schengen med siktet inställt påfullvärdigt medlemskap . I likhet med Moderatasamlingspartiet tillmäter regeringen det internationellapolissamarbetet inom Schengen stor betydelse i kampen motden gränsöverskridande brottsligheten. I budgetpropositionenundviker dock regeringen att över huvud taget beröra attSchengensamarbetet också är förenat med ökade kostnaderför polisen. Framför allt beroende på att i och medmedlemskapet kommer att anslutas till Schengen InformationSystem (SIS), dvs. det datoriserade informationssystem därbl.a. sådana personer finns upptagna som inte skall medgesinresa. När fullt ut blivit medlem i Schengen måstesamtliga polismyndigheter ha tillgång till SIS.I anslagsframställan för polisväsendet budgetåret 1997uppskattas kostnaden för de förberedelser som måste göras, bl.a.anskaffning av teknisk utrustning och utbildning, till 100 miljoner kronorunder . Enligt bedömning kommer fråganom personalbehovet att uppstå först , varför man inte kanuppskatta kostnaderna. Helt klart står dock att polisens kostnader förSchengensamarbetet kommer att bli kännbara. Det handlar om initial-kostnader för polisen i storleksordningen 250 till 300 miljoner kronor.Regeringens anvisade anslag avseende polisväsendet för budgetåret 1997innebär därför en indirekt besparing för staten på , som pånågot sätt måste drabba den övriga polisiära verksamheten. Här finns intemycket att välja emellan, vilket betyder att den lokala närpolisverksamhetenindirekt kommer att få bekosta bl.a. den tekniska anpassningen tillSchengensamarbetet. blir det än värre. Till redan aviseradebesparing på måste nämligen läggas den indirektabesparing som regeringen gör genom att inte tillföra polisen extra medel förtäckandet av de ytterligare kostnader som Schengenmedlemskapet för medsig.Mot denna bakgrund är regeringens budgetförslag avseende polisenotillräckligt. Polisens behöver ökade resurser för att kunna möta framtidenskrav och fungera effektivt och rättssäkert. Inte ytterligareneddragning av verksamheten, vilket blir den faktiska effekten av regeringensförslag.För att undvika ytterligare neddragningar inom främst den lokalanärpolisverksamheten, men även vad gäller den mest kvalificerade brotts-utredningsverksamheten, bekämpningen av den organiserade ekobrottslig-heten med kopplingar till både narkotika- och miljöbrottslighet, är det enligtModerata samlingspartiets bedömning nödvändigt att anslå ökade resurser med för att täcka polisens kostnader förförberedelserna inför Schengenmedlemskapet. förutsätter attde anslutna länderna håller en i princip enhetlig kontrollnivå utefter hela denyttre gränsen och en i huvudsak rörlig gränsbevakning som är så effektiv attden utgör ett verksamt medel mot den gränsöverskridande brottsligheten.Kontrollen kommer bl.a. att kräva avsevärda personella och tekniska resurser,särskild planering av verksamheten och ombyggnader av lokaler. Med vårtförslag kompenseras polisen för de ökade kostnaderna utan att den lokalanärpolisen behöver skära ned på sin verksamhet.Det behövs fler poliserOm ingenting görs kommer inom överskådlig tid attpå nytt drabbas av kännbar polisbrist. Utvecklingen gårredan efter drygt två års socialdemokratiskt regeringsinnehavåt det hållet. fram /97kommer cirka 900 anställda inom polisen i åldersgruppen58-65 år att ha gått i förtida pension. En tredjedel av dessa ärcivilanställda, två tredjedelar är poliser. De förtidapensionsavgångarna i förening med stoppad nyrekryteringkan inte leda till något annat än polisbrist.För att undvika en framtida polisbrist, vilket blir följden av regeringensförslag, föreslår vi att tillförs polisen i syfteattbekosta utbildningen av 150 nya polisaspiranter fr.o.m. den 1 januari 1997.Enligt regeringen kan antagningen till inte påbörjas förräntidigast och då med en ny polisutbildning. Enligt vår uppfattningär det viktigare att starta upp och påbörja utbildningen avpoliser än att avvakta tills dess en ny polisutbildning föreligger.Moderata samlingspartiet avser att ytterligare förstärka polisväsendet 1998,varför vi avvisar regeringens aviserade besparing på . Istället föreslår vi att preliminärt tillförs polisen år 1998för att kompensera resterande kostnadsökningar med anledning avSchengenanslutningen. Ytterligare 300 polisaspiranter sätts detta år iutbildning, för detta ändamål anslås . förstärksockså den lokala polisverksamheten med preliminärt 110 miljoner kronor.Med Moderata samlingspartiets i förhållande till regeringen 125 miljonerkronor högre anslag till polisen och preliminärt 330 miljoner kronorhögre anslag kommer polisväsendet att stå betydligt bättrerustat för att möta framtidens krav. Förutom att vårt förslag innebär flerpoliser på gator och torg, vilket leder till högre uppklaringsprocent ochdärmed färre brottslingar i frihet, kommer även polisen att kompenseras förde ökade kostnader som förberedelserna inför Schengenmedlemskapet förmed sig. Vidare föreslår vi nedan att redan befintliga polisiära resurser skallutnyttjas mer effektivt . Härigenom kommer svensk polis att kunnavara pådrivande i såväl det nationella som det internationella brottsbekämp-ningsarbetet.Den nationella beredskapsstyrkans framtidauppgifterÅr 1990 beslutade regeringen att inrätta den s.k.beredskapsstyrkan för bekämpning av terroraktioner i landet.Sedan den 1 september 1994 är beredskapsstyrkan, som i dagutgör en egen enhet vid i ,komplett med en bemanning på 55 polismän. Personalen vidstyrkan genomgår utbildning av arbetstiden och harsidotjänst resterande del av tiden. Personalen anses vara denmest välutbildade inom svensk polis, men styrkan får somsärskild enhet tas i anspråk först efter beslut av regeringeneller, om regeringens tillstånd inte hinner inhämtas, avjustitieministern. Beredskapsstyrkan har dessbättre ännu intebehövts tas i anspråk för sin uppgift, utan personalen harenbart ägnat sig åt träning, utbildning och sidotjänstgöring.I regeringens budgetproposition föreslås att den nationella beredskaps-styrkan för bekämpning av terroraktioner skall integreras med den särskildainsatsstyrkan (piketen) vid i i syfte attutnyttja beredskapsstyrkan på ett mer effektivt sätt. Först under våren 1997avser regeringen att återkomma i frågan om vilken beslutsordning som skalltillämpas på beredskapsstyrkans ianspråkstagande för terroraktioner.Även enligt Moderata samlingspartiets uppfattning finns det starka skäl,bl.a. ekonomiska och det allt hårdare brottsklimatet, som talar för attberedskapsstyrkans kompetens bör användas på ett mer effektivt sätt än vadsom är fallet . Vi motsätter oss dock regeringens förslag att integreraberedskapsstyrkan med piketen. En organisationsförändring enligtregeringens förslag kan försvåra för beredsskapsstyrkan attupprätthålla sin särskilda kompetens. Vi förordar i stället en ordning sommöjliggör att beredskapsstyrkan - fortfarande som en särskild ochspecialtränad enhet - lättare kan tas i anspråk för situationer som kräversärskilda polisiära insatser i vidare bemärkelse än vad nuvarande ordningmedger. Mot denna bakgrund bör regeringen vidta de åtgärder som behövsför att den nationella beredskapsstyrkan bättre skall kunna utnyttjas ibrottsbekämpningen utan att styrkans specialkompetens riskeras.Uniformerade poliser - en viktigbrottsförebyggande resursEn huvuduppgift för närpolisen är att verkabrottsförebyggande genom att finnas tillgängliga på gatoroch torg. Problemen som finns inom närpolisen berorframför allt på otillräckliga resurser, vilket lett till enminskning av både poliser och civilanställd personal.Samtidigt som närpoliser tvingas avsätta värdefullarbetstid tid till administrativa uppgifter i stället för att arbetabrottsförebyggande i närområdet, har rikspolischefen nyligenavskaffat uniformstvånget för poliser. Enligt rikspolischefenskall dock kravet på ökad synlighet finnas kvar. Detta gårnaturligtvis inte ihop. Dessutom är det ett stort slöseri medpolisiära resurser eftersom uniformerade poliser har både enbrottsavhållande och trygghetsskapande effekt, som enligtvår mening måste tas till vara.Vid en samlad bedömning av den situation som polisväsendet i stortbefinner sig i, och med en brottsutveckling mot allt fler stölder och grövrevåldsbrott, är det enligt Moderata samlingspartiets uppfattning av största viktatt uppnå maximal synlighet från ordningsmaktens sida, vilket förutsätteruniformerade poliser.ÅklagarväsendetBakgrundUnder den borgerliga regeringen togs åtskilliga initiativ tillatt skapa ett effektivt och väl fungerande rättsväsende.Rättsäkerheten skulle stärkas, brottsligheten bekämpas medkraft och rättsväsendet utnyttjas effektivt. Reformerna somvidtogs hade sin grund i uppfattningen att en negativutveckling måste vändas. För detta krävdes att hela kedjan avrättsvårdande institutioner, dvs. såväl polis-, åklagar- ochdomstolsväsende som kriminalvården förstärktes. Vår politikgav också resultat. minskade antalet anmälda brottmed jämfört med . Brottsforskarna började talaom ett trendbrott i brottskurvan. Efter det socialdemokratiskamaktövertagandet vände utvecklingen uppåt igen. 1995 vardet första året som antalet anmälda brottinte längre minskade.Ett viktigt led i den borgerliga regeringens reformarbete var att skapa enåklagarorganisation med en hög grad av effektivitet och där åklagarens rollsom förundersökningsledare i brottmål betonades särskilt. Reformarbetetsyftade både till metodutveckling och organisatoriska förändringar.År 1993 uppdrogs åt Riksåklagaren () att bl.a. se över indelningen iåklagardistrikt och dimensioneringen av myndigheter. För /95tilldelades åklagarväsendet ökade resurser för ekobrottsbekämpningen. Idecember 1994 gav den socialdemokratiska regeringen i uppdrag att seöver åklagarväsendets organisation i dess helhet. redovisade RÅsitt uppdrag i rapporten (Åklagarväsendet,rapport 1995:3). Efter godkännande av nya riktlinjerför åklagarväsendets organisation (prop. 1995/96:110 Riktlinjer föråklagarväsendets organisation) har åklagarväsendet fåtten i grunden ny organisation.Åklagarnas roll ibrottsutredningsarbetetÅklagarna och polisen har den gemensamma uppgiften attansvara för samhällets brottsbekämpning. Polis- ochåklagarväsendet har till uppgift att förverkliga dekriminalpolitiska målen.Polisen skall arbeta brottsförebyggande, gripa in och tillrättaföra. När brottföreligger skall polisen inleda utredningsarbete. Utredande polisverksamhetsyftar till att klargöra frågor som genom åklagaren skall leda till lagföring.Åklagarna förfogar över den straffprocessuella tvångsapparat som inte kräverdomstols medverkan. Polisens insatser är beredande och interimistiska.Åklagarna har befogenhet och kompetens att utföra den processuellaverksamhet som utkrävandet av straff fordrar men saknar egnautredningsresurser. Dessa finns hos polisen som är en egen myndighet medegen ledning. I då utredningsarbetet präglas av en allt mer kompliceradbrottslighet på såväl nationell som internationell nivå måste tyngdpunktenligga på den juridiska kompetensen och åklagarens roll somförundersökningsledare måste därför stärkas. Enbart juridisk kompetensräcker emellertid inte vid utredning om t.ex. avancerad ekonomiskbrottslighet. Åklagaren bör därför ges befogenhet att leda också experter frånandra discipliner. En anledning till att ekobrottsutredningar drar ut på tidenäratt tidig ledning och koordinering från åklagarsidan över företrädare från fleraberörda myndigheter, inte minst skattemyndigheten, saknas.Den borgerliga regeringen försökte genom uppdrag till Riksåklagarenåstadkomma denna styrning utan förändrad myndighetsstruktur genominrättandet av s.k. Ekobrottskommandon under åklagarledning. Moderatasamlingspartiets syn på ekobrottsbekämpning utvecklas närmare i en särskildmotion, 1996/97Ju303, av m.fl. (m).Moderaternas budgetförslag avseendeåklagarväsendetRegeringens syfte med den nya åklagarorganisationen är attskapa en organisation som är effektivare, mer flexibel ochmindre sårbar än den som gällde fram till juli 1996.Initiativet är naturligtvis lovvärt, men från moderat hållbetvivlar vi starkt att en reformering av organisationen ärtillräcklig för att åklagarväsendet skall kunna leva upp till deav statsmakterna uppställda kriminalpolitiska målen.Regeringens uttalade mål för åklagarverksamheten för äratt åklagarna skall se till att den som begår brott lagförs. Åklagar-verksamheten skall vidare bedrivas rättssäkert, effektivt och i nära samarbetemed polisen. Beivrandet av våldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet skall prioriteras. förutsätts att åklagarväsendet klararavatt ställas om till en ny organisation och sänka sina kostnader till följd avtidigare rationaliseringskrav, vilket innebär att skallsparasunder 1997. Av budgetpropositionen framgår att detta främst är möjligtgenom personalminskningar. beräknas 190 kanslianställda attsägas upp.I Brottsförebyggande rådets framtids- och omvärldsanalys kommenterasåklagarväsendets framtida utveckling på följande sätt:"För åklagarväsendet är den totala brottsutvecklingen visserligen avbetydelse men arbetsbelastningen påverkas i första hand av antalet inkomnaärenden, ärendenas karaktär samt polisens insatser. Utvecklingen mot allt fleroch komplicerade mål inom ekonomisk brottslighet samt grövre våldsbrottleder till att arbetssituationen inom åklagarväsendet blir mer ansträngd. "Även om regeringen för avstår från besparingar pååklagarväsendet är det enligt vår mening inte tillräckligt. I likhet med polisenhar åklagarmyndigheter redan tvingats säga upp sekreterare och fler kommeratt sägas upp. Härmed kommer åklagarverksamheten att drabbas av sammaolyckliga konsekvenser som polisen. Åklagarna får nu utföra ävensekreterarsysslorna vid sidan om brottsutredandet, vilket i sin tur kanförväntas leda till att den som begår brott har större chans att slippa åtal.För året 1998 har regeringen i budgetpropositionen ålagt åklagarväsendeten besparing på 25 miljoner kronor.För Moderata samlingspartiet står det helt klart att regeringensövergripande mål avseende åklagarväsendet, nämligen att åklagarnaskall se till att den som begår brott också lagförs, inte kommer att kunnauppnås utan att åklagarväsendet förstärks med ytterligare resurser.Regeringens förslag kommer att leda till omfattande negativa konsekvenserför den samlade brottsbekämpningen. För att förhindra en sådan utvecklingföreslår Moderata samlingspartiet att åklagarväsendet förstärks medsammanlagt , fördelat på budgetåren 1997 och 1998 med25 för respektive år.DomstolsväsendetBakgrundDomstolsväsendet har en central roll i den demokratiskarättsstaten. Till skillnad från polis- och åklagarväsendet ärdomstolarnas uppgifter inte begränsade till att medverka iarbetet med att uppfylla samhällets kriminalpolitiska mål.Domstolarna utgör rättsväsendets viktigaste grundpelare ochär ytterst den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti.För oss moderater är domstolarna kärnan i rättsstaten och denenskilde medborgarens värn mot en stark statsmakt.Domstolsväsendet befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede och stårinför omfattande organisatoriska och processuella förändringar. Huvuddelenav reformarbetet påbörjades under den borgerliga mandatperioden ochfullföljs nu av regeringen.För Moderata samlingspartiet har ledstjärnorna i reformarbetet varit attrenodla domstolarnas uppgifter till rättskipning och avlasta förvaltnings-uppgifter som av ålder ankommit på dem. Tyngdpunkten i rättskipningen börligga i första instans, och överprövning - inte omprövning - bör vara andrainstansens uppgift, medan de högsta domstolarna skall ha mera rättskipandeoch prejudikatbildande uppgifter.Vidare bör specialdomstolarna så långt möjligt avskaffas och fogas in i detallmänna domstolssystemet. I linje härmed har Moderata samlingspartietföreslagit i en partimotion, 1996/97:A277 av m.fl (m) att avskaffas. I en annan motion föreslås att Marknadsdomstolenavskaffas, se 1996/97:L706 av m.fl (m). Vi avser att isamband med budgetarbete återkomma till hur resurserna somhärigenom frigörs bäst skall komma det allmänna domstolssystemet till godo.Samhällsutvecklingen ställer nya kravAllmänhetens bild av domstolarna präglas till stor del av derelativt sett fåtaliga - men dessvärre ökande antal -rättegångar i brottmål som får massmedial uppmärksamhet.Enbart en tredjedel av alla mål i de allmänna domstolarna ärdock brottmål. Upprustningen av domstolsväsendet är framför allt motiverad av tre skäl. Ett rörfrågan om internationalisering. Sedan den 1 januari 1995ingår såväl angående skydd för demänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna somEG-rätten i svensk rätt med direkt tillämplighet. Detta reserkrav på kompetensutveckling. Mål av alla kategorier tenderaratt bli mer komplicerade, vilket ställer krav på specialisering.Den tredje frågan rör näringslivets behov av tvistlösning ochskiljedomsinstitutets framtida utveckling.Moderaternas budgetförslag avseendedomstolsväsendetParallellt med redan pågående strukturförändringar avdomstolsväsendet, bl.a. nedflyttning av mål frånkammarrätterna till länsrätterna och utveckling motprövningstillstånd inom både de allmännaförvaltningsdomstolarna och de allmänna domstolarna, pågårett utredningsarbete om domstolsväsendets framtidaorganisation. Enligt direktiven skall utredningen lämnaförslag till sådana organisatoriska förändringar avdomstolsväsendet att kan sparas in åtregeringen. Enligt regeringspartiets företrädare i utredningenskall besparingarna tas ut genom en minskning av antalettingsrätter till ungefär hälften, (fr.o.m. den 1 oktober 1997finns 96 tingsrätter).En utveckling mot en halvering av landets tingsrätter är helt oacceptabel,enligt Moderata samlingspartiets uppfattning.I likhet med polis- och åklagarväsendet tvingas domstolarna säga upppersonal för att kunna uppfylla regeringens sparkrav. Uppsägningen av ickeordinarie domare, vilket är en helt ny företeelse i svensk domstolshistoria, harbl.a. lett till att hela domstolsavdelningar fått stänga eller kraftigtreducerats.På underbemannade domstolar hinner man inte med att döma avärendena i en takt som är rimlig. har människors rätt att få sina sakprövad inom skälig tid tydliggjorts och bekräftats i svensk rätt genominförlivandet av angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna (artikel 6).Den stora arbetsbelastningen på de domare som än så länge är kvar kan fåallvarliga konsekvenser för rättssäkerheten. Inte nog med att dömandet drar utpå tiden. När domen väl avkunnats riskerar den att inte hålla tillräckligt högkvalitet. Domaren hinner helt enkelt inte med att utveckla domskälen, vilketär särskilt allvarligt eftersom det är genom dessa som domstolensställningstagande i målet förklaras. Vidare är det genom domskälen somparterna skall få vägledning huruvida ett överklagande av domen kan varaframgångsrikt eller ej.