mot · GK02So403 · 1996-10-07 00:00:00 — Det skall vara möjligtatt få anställa en granne eller anhörig efter samma taxa som gäller i övrigtinom hemtjänsten.Självkänslan stärks hos den som behöver hjälp i hemmet om vederbörandesjälv får bestämma utformningen och tiden för insatserna och likaså vemsom skall hjälpa till hemma. Redan från början kan man då i störreutsträckning komma överens om arbetets uppläggning. Detta kan ocksåpåverka de personliga relationerna positivt. Att själv kunna bestämma näroch hur maten skall lagas och serveras, när promenaden skall tas eller vidvilken tid man skall gå till sängs måste vara en självklarhet även för de äldre.Valfrihet och alternativFrivilliga krafter behövsKyrkor, samfund, pensionärsföreningar och andra ideellaorganisationer samt enskilda personer kan också i störreutsträckning och med samma stöd från det allmännaengageras i hemvårdsarbetet. Anhöriga ger värdefullabidrag i många sammanhang. Sannolikt kommer de attbehöva göra ännu mer. Utan de anhöriga skulle vi inte klaraav att ge de äldre som saknar detta stöd en god service och enbra vård. har det bildats en anhörigförening för demsom utför detta frivilliga arbete. Det bör göras en analys avhur vi på bästa sätt skall och kan stötta de anhöriga för attanhörigvården skall bli så bra som möjligt.Matlag, telefonkedjor, larm, s.k. väntjänst och organiserade besöksrundorkan komplettera och underlätta för . Ett sätt att ytterligareförstärka insatser vore att låta pensionärer medverka mer aktivt.Förebilder kan hämtas från som i många stycken är ett föregångslandinom äldrevården. Där finns t.ex. så kallade anhörigcenter som samlar uppoch organiserar de krafter och insatser som behövs.Även bostadsföretag och bostadsrättsföreningar kan engageras iäldrevårdsarbetet. Företag kan skapa för sina pensionärer. Ettalternativ, som kan få speciell betydelse, är "grannskapskollektiven," där deboende i ett område hjälps åt med service och fritidsaktiviteter. Inte minst istorstädernas höghusförorter kan föreningar och organisationer, bildade avde boende själva, göra väsentliga insatser för de äldre.Antalet äldre med invandrarbakgrund kommer att öka. Det kommer attställa delvis nya krav på hemtjänstpersonal vad gäller språkkunskaper ochkunskaper om andra kulturer. Det är också tänkbart att invandrar-organisationerna kan vara intresserade av att starta egen hemtjänst-verksamhet.Alternativa vårdformer bör stödjasNär en person kan bo kvar i sitt eget hem utanmåste flytta, är det viktigt att ha en egen bostad, en privatsfär, där man själv bestämmer för att kunna orka leva medsina sjukdomar. Det finns goda exempel på lyckadesatsningar på en modern typ av ålderdomshem och månganya sådana tillkom under den borgerliga regeringsperioden.Detta arbete bör fortsätta och vidareutvecklas.Med t.ex. försäkringsbolag som medfinansiär kan olika former avseniorprojekt utvecklas. Sådana koncept underlättar äldreomsorgen förkommunerna utan att skattemedel behöver tillskjutas. Därutöver öppnasmöjligheter till ett ökat samarbete med huvudmännen för hemtjänst ochhemsjukvård. Det kan innebära att projektet kompletterar eller påentreprenadbasis tar över dessa tjänster.Samtidigt pågår en utveckling där många mindre enskilda sjuk- ochvårdhem läggs ned. Vi anser att det är fel att lägga ned små, väl fungerande,offentliga eller privata sjuk- och vårdhem, som behovet av vårdoch omsorg är ökande. De enskilda sjukhemmen bör stimuleras att alltmerägna sig åt sjukhemsvården. Ytterligare enskilda alternativ bör tillkomma.Lagen bör kompletteras för att säkerställa de små vårdhemmens existens.Vård och omsorgSjukhemÄven med en god hemsjukvård och väl fungerandeålderdomshem kommer ändå behovet av permanent vård vidsjukhem att finnas kvar. Vårdformen behöver dock förändrasoch förbättras. Patienterna måste erbjudas en merhemliknande miljö, i mindre sjukhem med god omvårdnadoch bra behandling. Givetvis måste det vara patientens egetval om han vill bo i eget rum eller tillsammans med andra.Med allt fler äldre invandrare som utan vårdpersonal med kunskaper ideras eget modersmål riskerar att känna sig isolerade kan det finnas behov avsjukhem där särskilt invandraraspekten beaktas. Sjukhemsboendet dominerarvård och omsorg så kraftigt att det bör likställas med sjukhusvård varföravgiftsunderlaget bör anpassas till detta.SjukhusvårdenVar tredje ålderspensionär blir under ett årintagen för akutvård. En tredjedel av 80-åringar ochäldre vistas i någon form av institution och en tredjedel avdessa vårdas på sjukhem. Den slutna somatiskaakutsjukvården är ett av samhällets viktigaste stöd för attäldre skall kunna fortsätta att bo hemma så länge sommöjligt. Antalet akutvårdsplatser får inte minska om dettagår ut över de äldres behov av sjukvård. Socialstyrelsenstredje Ädelutvärdering påtalade att utskrivning frånakutvården ibland sker efter så korta vårdtider att mantvingas ta in patienten närmast omgående igen.Vår uppfattning är att detta problem kvarstår, vilket är oacceptabelt.Antalet personer som avlider efter utskrivning från sjukhus harökat starkt. Eftersom dödsfallen inträffar så snart efter utskrivningen kan dethär inte vara fråga om utskrivning av humanitära skäl så att den gamle skallberedas möjlighet att dö i lugn och ro i hemmet. Här är det istället frågan omoro, förflyttningar, transporter och personalbyten de sista timmarna i enmänniskas liv. Okritiska slagord som "Det är viktigt att ta vara på detnaturliga i åldrandet och döendet" kan inte dölja att kvaliteten på hälso- ochsjukvården för äldre har sänkts. En sådan sjukvård är varken human ellerkostnadseffektiv och inte värdig ett civiliserat samhälle.Vårdgaranti till allaLånga operations- och vårdköer kan inte accepteras, allraminst när patienterna riskerar hälsan eller livet i väntan påvård. växer dessa köer igen. Det finns åtskilliga exempelpå att vården av äldre människor får stå tillbaka. Detta stridermot hälso- och sjukvårdslagen.I motion 1996/97:So207 av m.fl. (m) har lagts förslag omen allmän, obligatorisk hälsoförsäkring som ger patienterna valfrihet utan attöka den enskildes kostnader. Genom att sjukvårdsförsäkringen bättrefördelar vårdens resurser kan en stor del av kostnaderna för långasjukskrivningar, förtidspensioneringar och andra hjälpinsatser från detallmänna undvikas. I stället kan resurserna användas för att ge vård , detvill säga minska vårdköerna och de kostnader dessa för med sig för såväl denenskilde som samhället i stort. Det ger såväl humanitära som ekonomiskafördelar.Sjukvårdsförsäkringen skall omfatta alla, även pensionärer, och innebäraett solidariskt betalningsansvar. Finansieringen skall ske efter inkomst. Ävende som till följd av alltför låga inkomster inte betalar till försäkringen skallges rätt att utnyttja den på lika villkor. Valfriheten i den sociala servicenskall garanteras genom att enskilda omsorgsgivare kan arbeta på lika villkorsom vårdgivare med offentlig huvudman. Finansieringen förblir gemensammen valet den enskildes.Rätt att välja bostadsortDet är självfallet så att äldre medborgare skall ha full rätt ochmöjlighet att bo i närheten av sina nära och kära. Det finns fåsaker som är så viktiga som närheten till barn,barnbarn och familjens gemenskap.Fallet med en 82-årig dam som vill flytta till , men nekas dettaav kommunledningen, understryker behovet av valfrihetsreformer inomomsorgen som ger de enskilda medborgarna och inte kommunerna rätten attbestämma över var man skall tillbringa sin ålderdom.Rätten att flytta måste skrivas in i socialtjänstlagen. Stat och kommun skallvara ett stöd för familjens gemenskap. Det offentliga får aldrig använda sinmakt över skattebetalarnas pengar till att hålla föräldrar från barn ochbarnbarn. Vi moderater har arbetat för att socialtjänstlagen skalländras i detta hänseende och anser att nu bör fatta beslut somtydliggör denna självklara rätt för äldre.DemensVad är demens?På 1970-talet myntades i begreppet "the disease of thecentury" om det man då kallade Alzheimers demens.Demens orsakas av sjukdom - inte av åldrande.Demenssjukdomar kan drabba människan i alla åldrar, menär vanligast i hög ålder. lider av demsom är av något slags demenstillstånd. Den störstagruppen finns bland dem som är över 80 år.Det finns ett flertal olika demenssjukdomar som var och en fordrar sinbehandling och forskning. Demens är alltså inte liktydigt med Alzheimerssjukdom, även om de två varianterna av denna upptar avalla demensfall. En annan stor grupp demenssjukdomar är de som orsakas avstörningar i hjärnans blodförsörjning. sjukdom och Parkinsonssjukdom med demens är exempel på andra sjukdomar i "demensfamiljen".Många av dem som betraktas som dementa lider inte avdemenssjukdom. En så kallad falsk demens kan ha många orsaker, men denyttrar sig ofta som en äkta demens - i form av minnesstörning, tillfälligförvirring och kanske också språksvårigheter.När en människa börjar visa tecken som tyder på en demenssjukdom börman noga utreda orsaken till det förändrade beteendet. En falsk demens är ettbotbart tillstånd - om det upptäcks . kan medicinen vara så enkelsom yttre stimulans och medmänsklig värme.DemensutredningOvanstående ger belägg för hur viktigt det är att varjedemensfall utreds. Att ställa en säker diagnos är alltså viktigtfrån behandlingssynpunkt och det är allvarligt närSocialstyrelsen i sin senaste Ädelrapport konstaterar av patienterna på sjukhem enligt personalen liderav demens men att av dessa fått diagnosenfastställd.Under 1990-talet kommer antalet äldre i allt högre åldrar att öka kraftigt.Detta kommer att få till följd att allt fler insjuknar i demenssjukdom - mensannolikt också att allt fler fall av "falsk demens" kommer att drabba våragamla. För att kunna ge dessa adekvat medicinsk behandling och rättanpassad omvårdnad fordras att varje misstänkt demensfall utreds.En demensutredning leder i merparten av fallen till en specifik diagnos,utifrån vilken man sedan kan söka lämplig medicinsk behandling, ochlämplig omvårdnad - något som bara inte är humant för patienten utan ocksåpå sikt samhällsekonomiskt lönsamt.BehandlingDemens kan inte botas - men lindras genom att omvårdnadoch behandling anpassas till just dessa patienters behov. Påläkemedelsfronten pågår intensiv forskning, och gott hoppom framsteg finns.Det sker också en snabb och omfattande utveckling av omvårdnaden av dedemenssjuka. Dagens gruppboende för de dementa är ett gott exempel -förutsatt att man inte ser det som en boendeform, utan som en möjlighet attskapa ett gott socialt liv för den demenssjuka människan.Forskning och utbildningPå påbörjades i en medicinsk neurobiologiskforskning för att kartlägga "hjärnans hemliga språk". Meddenna som grund har en förnämlig demensforskningutvecklats i vårt land.Det är inte osannolikt att vi kommer att kunna lösa gåtankring någon av demenssjukdomarna. Forskning är ett långsiktigt arbete somständigt måste tillföras såväl personella som ekonomiska resurser. Det kräveratt demensforskningen görs attraktiv för nya studentkullar inom vårdsektornsamt också tillförsäkras resurser som kan garantera dess fortsatta fortlevnadoch utveckling.Under 90-talet kommer alla kategorier av personal inom demensvården attöka. Denna personal måste vara kvalificerad på vilken nivå den än arbetar.Specifika kunskaper om demenssjukdomarna måste kraftigt betonas inomsåväl grundutbildning som kontinuerlig påbyggnadsutbildning för allakategorier inom vårdsektorn.Vårdens anpassning till dedemenssjukaFör vården av de sjuka måste en kedja av differentierademöjligheter skapas anpassade till sjukdomarnas förlopp samtde anhörigas och sjukas villkor och förutsättningar. När denmedicinska vetenskapen nu anser sig vara på det klara medatt det är fråga om sjukdomstillstånd och inte om "normala"åldersförändringar kan ett väldfärdssamhälle värt namnet interimligen slå sig till ro. Då kan av humanitära och sociala skälmed fog resas anspråk på att nödvändiga ytterligare inte baraforsknings- utan också vårdresurser skapas.Detta har inte bara medmänskliga utan självklara etiska aspekter. Även avprivat- och samhällsekonomiska skäl är det betydelsefullt att inte blott hejdaett sjukdomsförlopp som innebär att människor tvingas brytakontakten med sitt aktiva liv utan också ge dem som drabbas bästa möjligavård.Stöd till anhörigaEn mycket stor insats i vården av demenssjuka utförs avanhöriga. Mot bakgrund av de allt knappare resurserna inomden offentliga sektorn ökar belastningen på dessa "frivilliga".Vi menar att det först och främst är viktigt att erkänna attutan denna grupp skulle man ej kunna ge de demenssjuka enadekvat vård.Vi föreslår att den som har rätt till t.ex. hemtjänst skall få en"hemtjänstpeng". Den enskilde väljer den hjälp han eller hon behöver. För endemenssjuk kan det vara omöjligt att välja. I stället bör resursen då kunna gåtill den anhörige, t.ex. maken, som antingen väljer en utomstående hemhjälp,eller själv fungerar som hemhjälp mot ersättning.För att ge de anhöriga bästa möjliga stöd bör dagvården för demenssjukabyggas ut.Likaså är avlastnings- och växelvårdsplatser på geriatriska ellerpsykogeriatriska vårdavdelningar eller lokala sjukhem betydelsefulla. Densjuke kan vistas i sitt hem och på vårdavdelning.Sådan vård kan ge både stimulans åt den sjuke och behövlig avkoppling åtanhöriga.Institutionsanknuten hemsjukvård utgör en utveckling av växelvården ochinnebär att personalen vid en geriatrisk avdelning ansvarar för den sjukeäven när denne befinner sig i sitt hem. Detta kan vidareutvecklas medsärskilda öppenvårdsteam som besöker patienten och ger stöd och råd tillanhöriga och sjuka.Eftersom ännu inte något effektivt botemedel står till förfogande förpatienter med demens går sjukdomsförloppet nära nog obevekligt mot enförsämring. I det allra sista helt hjälplösa skedet måste oftast något slagsinstitutionsvård i egentlig bemärkelse komma till stånd. Denna sista tid (närpatienten närmast är i ett kroniskt vegetativt tillstånd) kräver en speciellvårdav en kunnig och motiverad personal. Men även här fyller den anhöriga medsin närvaro en viktig funktion.När livet tar slutVård i livets slutskedeEtt värdigt avsked till livet bör vara en rättighet. När vi intelängre kan bota och döden är oundviklig bör måletför vården vara att ge patienten livskvalitet och en lugn ochvärdig död. Den palliativa vården är den lindrande vården.Det är angeläget att vara lyhörd för den döendes och deanhörigas önskemål. Man måste kunna erbjuda effektiv hjälpför kroppsliga besvär eller ångest. Ingen skall behöva dö medsmärtor. Detta ställer stora krav inte minst när vården sker ihemmet. Brister i vårdpersonalens och läkarnas kunskapermåste avhjälpas med utbildning. Den palliativa vården harutvecklats positivt men mycket mer kan göras för att beredamänniskor en värdig död. Motiven för vård i livets slutskedeär inte att framför allt korrigera biologiska avvikelser utandet handlar om respekten för människovärdet och om attbevara en så god livskvalitet som möjligt för svårt sjukamänniskor. De medicinska instanserna får alltså inte vara ettmål i sig utan ett av flera medel för att tillfredsställa densjukes behov.Man måste försöka lägga upp vården i samråd med alla berörda på så sättatt den döendes önskemål så långt möjligt respekteras. kanönskemålen bäst tillfredsställas vid särskilda vårdformer som hospicevård.Möjligheten till smärtlindring ingår som en väsentlig del i livets slutskede.Det finns oroande rapporter om att smärtlindringen ofta är otillfredsställande.Det är respekten för människovärdet och inget annat som skall avgöravårdens innehåll. En diskussion om livskvalitet kräver att man diskuterarvems ord som skall väga tyngst när man avgör livets kvalitet. För ossmoderater är svaret självklart att det är patienten själv som så långt möjligthar rätt att avgöra sitt eget livs kvalitet. En begränsning av åtgärderna ilivetsslutskede kan ibland vara i de döende patienternas intresse och därför börproblemen runt undersökningar och behandlingar som görs i livets slutskedebelysas. En ny utredning om vården i livets slutskede, som föreslagit, skall nu tillsättas. Därvid bör våra synpunkter beaktas.Personalen i äldrevårdenVårdarbete ställer stora krav på personalen. Inom fåarbetsområden kommer man människor så nära. Arbetetsliter emellertid såväl psykiskt som fysiskt.För att öka ungdomars intresse av att arbeta inom hemvården bör följandeeftersträvas: Det måste ges möjlighet för de anställda i hemvården attutvecklas i sitt arbete och det måste finnas utrymme för egna initiativ, ökateget ansvar och en definierad yrkesroll. En god grundutbildning är ett måsteliksom möjligheten till kontinuerlig fortbildning.Kvaliteten i utbildningen är mycket viktig inom ett område däryrkesutövarna kommer att svara för vård, omvårdnad och service till äldre,sjuka, barn och handikappade i hemmen. Såväl vad gäller vårdlinjen somsociala servicelinjen vill vi åter framföra tanken på lämplighetsbedömning.En återgång till någon form av provelevtid, som förekom i tidigarevårdutbildning, bör övervägas. Ett annat alternativ vore att införa enyrkesinriktad arbetspraktik som förkunskapskrav. Även genomgångnaspecialkurser på gymnasiet bör kunna tillgodoräknas i detta sammanhang.Att ställa ökade krav har visat sig göra vårdyrkena mer attraktiva och därmedhöja deras status.Vårdsektorn har med sitt löneläge svårt att konkurrera om arbetskraften.De stela lönestrukturerna måste mjukas upp och anpassas till marknadenskrav annars riskerar vi att ej kunna möta vårdbehoven från en växandeäldregrupp.För personalen är det viktigt med flera alternativa arbetsgivare. Det betydermycket för vårdyrkenas status, vilket också leder till att hög personal-omsättning och sjukfrånvaro kan nedbringas.Äldreomsorgen står och faller med . Yrket som hemvårdare ärviktigt och borde tillerkännas högre status. Arbete i måste bli etteftertraktat yrke. Arbetet ställer betydande krav, inte minst fysiskt ochpsykiskt, och lönen måste bli anpassad därefter. En privat tjänstesektor ärnödvändig, inte minst inom . Den kan dels möjliggöras genomen "hemtjänstpeng" till de äldre, dels genom möjlighet till skatteavdrag föranlitande av tjänster i hemmet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att tillgodogöra sig de äldres kunskap, kompetens ochutveckling,2. att beslutar att välfärdspolitiken skall utformas med hänsyntagen till enskilda människors val i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avgifter för sjukhemsboende,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat läkaransvar på sjukhemmen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat kommunalt ansvar för äldrevården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldreboendet,7. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning i syfte attsäkerställa konkurrens och valfrihet i äldrevården i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de frivilliga insatserna inom äldreomsorgen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa vårdformer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhemmen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhusvården,13. att beslutar införa en vårdgaranti för alla i enlighet med vadsom anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag till etableringsrätt förenskilda vårdgivare i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar att äldres rätt att flytta skall skrivas in isocialtjänstlagen i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demens,17. att beslutar införa en hemtjänstpeng i enlighet med vad somanförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalen inom äldreomsorgen.