mot · GK02Fö42 · 1996-10-04 00:00:00 — I första hand vill vi naturligtvis att beslutar om en lägreekonomisk ram för det militära försvaret med inriktning på en ekonomisk ramför anslaget A 1 Försvarsmakten om , ochdärigenom ger Försvarsmakten i uppdrag att utforma ett förslag till militärtförsvar byggt på denna ekonomiska ram. Inriktningen bör vara fyraflygflottiljer med två divisioner JAS 39 på varje, samt 6 mekaniseradebrigader.FredsorganisationenPå sikt vill vi växla över det militära försvaret mot ett starktcivilt försvar. Våra förslag skall ses i ljuset av att vi, påvägen mot den omrustning vi vill få till stånd, vill bidrakonstruktivt till ett så bra försvarsbeslut som möjligt. Tyvärrfinner vi att en majoritet i vill satsa mer pengar påmilitären, och t.o.m. mer änregeringen och . I första hand vill vi att vårekonomiska ram som redovisas ovan skall ligga till grund fören Försvarsmaktsplan utarbetad av Försvarsmakten. Någrakonkreta förslag skall dock ligga till grund för dennainriktning (se nedan).MiljövärnsregementenMiljöpartiet föreslår att två regementen ställs om tillmiljövärnsregementen . Viföreslår att I 13, som enligt regeringens förslag skall finnaskvar efter försvarsbeslutet, skall ställas om till ettmiljövärnsregemente med uppgifter och utbildning för attutföra konkreta miljöuppgifter. Redan nu visar anställda på I13 prov på framsynthet och visioner när det gällertotalförsvarskoncept. Man har färdiga förslag på hurcivilpliktiga skall kunna utbildas på regementet och detta gårdet enligt vår mening att bygga vidare på. När det gällerFMB i , , ser vi storautvecklingsmöjligheter. Verksamheten på är baseradpå att samtliga försvarsgrenar och civila myndigheterinblandade i hela skalan kris-krig. Detta gersamordningsvinster och också en optimering av den totalaeffekten. Detta är eftersträvansvärt för fler garnisoner ochetablissemang runt om i . Här bör civilpliktigpersonal utbildas för miljöskydd och räddningsinsatser. Tilldetta har ett utmärkt läge i . Liksom närdet gäller I 13 anser vi att man bör samlokalisera civil ochmilitär utbildning i . Kommunen har bedömt attFMB kan ta emot minst 500-900 civilförsvarspliktiga omåret.ArméstridskrafterRegeringen föreslår att tre fördelningsstaber medfördelningsförband samt 13 armébrigader bibehålls.Territorialförsvaret reduceras till ca 90 000 man ochHemvärnet utökas till 125 000 man. Luftvärn med medellångräckvidd utvecklas så att anskaffning kan ske underförsvarsbeslutsperioden.Miljöpartiet anser att vi skall växla ned till 6 armébrigader till 2001.Krigsorganisationen får inte bli för stor i förhållande till ekonomin. Det blirden med regeringens förslag om 13 brigader. Det kan inte vara operativautgångspunkter, med tanke på försvarseffekt och uthållighet, som står bakomregeringens förslag utan regional- och arbetsmarknadspolitiska överväg-anden.Inriktningen på förslag är en bättre fördelning av brigadernaöver landet än vad som är fallet idag.MarinstridskrafterRegeringen föreslår bl.a. att fyra marinkommandonbibehålls, 24, 20, ytstridsfartyg bibehålls och 9ubåtar, varav två i materielberedskap.Miljöpartiet har tidigare motionerat om att försvarsberedningensbedömning om att det skall finnas sju ubåtar i det svenska försvaret skallgälla. Detta anser vi fortfarande. redovisar vår syn på ubåtarna idet svenska försvaret närmare i motion 1996/97:Fö43.FlygstridskrafterFlygstridskrafternas ledning organiseras i en centralflygledningsresurs och tre flygkommandostaber. Sexstridsledningscentraler, 16 basbataljoner, 13stridsflygsbataljoner och fyra transportflygsdivisionerbibehålls enligt regeringens förslag. förordar ettmindre antal flottiljer, fyra st med två divisioner på varjeflottilj, dels beroende på att buller och miljöstörningar talarför att flygvapnet skall finnas på så få platser i landet sommöjligt i fredstid och dels beroende på att vi redan harbeställt JAS-plan till åtta krigsflygsdivisioner och vi anser attvi inte skall beställa fler.Enligt ÖB:s förslag skall det finnas tre flygflottiljer i det södramilitärområdet och två i det norra. kommer däremot att ha enflygflottilj, nämligen F 16 i . I finns det konflikter mellanflottiljens behov och det omgivande civila samhällets krav. Det är mycketsom talar mot flottiljen i Uppsala:Flottiljen ligger mellan och högar. Änviktigare än att ligger mellan kyrkor och högar är att den ligger så närabebyggelse att många störs av buller, att olycksrisken är större än på andraplatser och att många kommunala byggprojekt, bl a för att skapa flerbostäder, tvingats skrotas p g a denna flottilj. Kommunfullmäktige har "viden samlad bedömning" beslutat avstyrka JAS.Naturligtvis skulle ingen komma på tanken att placera en flottilj där idag.Problemen lär inte minska när JAS 39 i full skala kommer ut på flottiljernaoch ett antal JAS-divisioner skall förläggas till . F 16 fick inte hellerkoncession för fler än två divisioner JAS "med tvekan". Försvarsmaktensegna beräkningar visar att de totala miljökostnaderna blir högre vid F 16 änvid någon annan flottilj, redan vid en måttlig sänkning av de nuvarandegränsvärdena för buller.Näst högst blir kostnaderna för i . När det gäller delångsiktiga miljöförutsättningarna vid bedömer koncessionsnämnden isin slutrapport att har bland de sämsta miljömässiga förutsättningarna.F15 i har däremot bland de bättre. Det skall också påpekas att detännu inte gjorts någon miljöprövning för vare sig den militära flygskolansverksamhet eller övriga utbildningar som enligt regeringens förslag skallförläggas till . Regeringen föreslår att flytta den grundläggandeflygutbildningen till . Detta framstår för som ettfelaktigt beslut. På samma plats skall man enligt det förslaget blanda tungastridssystem som AJS/Ja 37, JAS 39 och civil luftfart. Det måste varaflygsäkerhetsmässigt förkastligt. Det har också framkommit argument somtungt talar för att miljöproblemen är stora redan i detta område. Konkurrensenfrån civilt flyg är större i södra än i norra . Luftrumsfrågan talar iFörsvarsmaktens remissmaterial till F 15 i fördel. Likaså när detgäller övningsområden. Även standarden på byggnadsbeståndet och övriginfrastruktur ger större säkerhet i investeringsbehovet . Sammantagetanser vi att argumenten talar till F 15 i fördel. anseratt F 15 bör finnas kvar och samt F 16 bör avvecklas. Detta bör ligga tillgrund för var de andra flottiljerna lokaliseras.JAS Gripen delserie 3Miljöpartiet de gröna har krävt stopp för ändasedan det över huvud taget började diskuteras. Vi har inteändrat åsikt i frågan. Det är nu hög tid att sätta stopp förytterligare anskaffning av JAS-plan. har JAS-plan till8 stridsflygsdivisioner beslutats (delserierna ett och två).Detta innebär enligt en majoritet i försvarsutskottet(betänkande 1995/96:FöU1 Totalförsvarets förnyelse) attflygplan med tillhörande utrustning till ytterligare fyradivisioner bör anskaffas. Detta reserverade sig Miljöpartietemot. Dessa pengar skulle kunna investeras betydligt mereffektivt för vår gemensamma säkerhet, speciellt i ett läge dåhotbilden inte är militär, utan (vilket en enig riksdag slagitfast) mer reell i form av miljöförstöring, ökande klyftor isamhället m.m. Här behöver pengar satsas! ären felprioritering.Den nuvarande JAS-ramen uppgår till i /96. Regeringen vill nu omdefiniera JAS-ramen så att deninkluderar anskaffning och flygplan och utrustning för delserie tre. Ramenberäknas uppgå till ca varav ca 17 miljarder utgör redanutbetalade eller planerade utbetalade medel t.o.m. . Avden omdefinierade ramen är ca 42 miljarder investeringar inom nuvaranderam och ca avser tillkommande investeringar. NuvarandeJAS-ram omfattar förutom investeringar i materiel även vidmakthållande avdetta materiel. Detta vidmakthållande vill regeringen lyfta ur JAS-ramen föratt redovisas i den normala programplaneringen. Detta utgör ca 6miljarder kronor.Miljöpartiet anser att det är anmärkningsvärt att en investering imångmiljardklassen som regeringen vill att skall fatta beslut omredovisas så summariskt i propositionen! I propositionen redovisas t.ex. inteens hur många plan regeringen avser att beställa. Detta är oacceptabelt ochdet har ingenting med att göra huruvida man anser att en delserie tre skallbeställas eller inte, det är en principfråga vad gäller inflytandeochtrovärdighet gentemot skattebetalarna (se vidare avsnittet om riksdagensledning av Totalförsvaret). Det handlar faktiskt om en kraftig utvidgning avflygvapnet i förhållande till vad som har beslutats!Miljöpartiet anser att en beställning av JAS 39 delserie tre inte kan görasutan att har ett fullgott beslutsunderlag beträffande antal plan,beväpning, prestanda, ekonomin och de säkerhetspolitiska motiven till enytterligare investering i JAS-projektet.HelikopterförbandMiljöpartiet ser positivt på att bör samordnas inom ett gemensamtprogram. Vid planering av var dessa skall lokaliseras börhänsyn tas till samordning och samutnyttjning med det civilasamhället så att dessa resurser kan utnyttjas på ett så församhället effektivt sätt som möjligt.Miljöpartiet anser att de tankar som har framförts om en nationellräddningsflygsskola på är värda att beakta. Vi vill också uppmärk-samma att 12 hkpdiv samverkar på ett föredömligt sätt med civila delar avsamhället.TotalförsvarspliktenMiljöpartiet förordar en frivillig värntjänst istället för denvärnplikt som vi har idag.Värnplikten som den ser ut är i praktiken ingen allmän värnplikt. Delsär värnplikten inte allmän, trots den nya lagen om totalförsvarsplikt.Kvinnorna står till stor del utanför organisationen. Dels finns stora problem ioch med att många som vill göra värnplikt nekas, och placeras iutbildningsreserven. Detta sker som man kan kalla in dem som intevill göra värnplikt. Av dessa vägrar somliga, med fängelsestraff som följd.Det krävs ett nytt värnpliktssystem med folkförsvarstanken kvar sombygger på frivillighet kombinerat med motivation och meriter.Miljöpartiet vill inte ha en yrkesarmé, det är av yttersta vikt att intemilitären blir en separat maktfaktor i samhället.Värntjänsten ska vara anpassad till den vidgade hotbild som harbeslutat om och den skall naturligtvis vara öppen för både kvinnor och män.Tyngdpunkten på värntjänsten skall ligga på internationella och nationellapunktinsatser vid miljöarbete och räddningsarbete samt förebyggandefredsarbete. Genom volontärarbete i andra länder skulle värntjänsten kunnaöka förståelsen för och kunskapen om andra kulturer och därigenom bidra fredligare värld. Viktigt att understryka är att värntjänsten inte innebärgråarbetskraft inom miljövårdssektorn. Tvärtom ska utbildningen vara adekvatinför uppgiften och den ska kännas meningsfull, det förutsätter att man har enbred miljökunskap och kan se insatserna i ett större perspektiv.Värntjänstgöring kan jämställas med arbete i fråga om tilläggspoäng tillhögskoleprovet. Man bör också ge direkta tilläggspoäng till högskoleprovetför alla som genomför värntjänsten. De färdigheter och kunskaper som denvärntjänstgöriga inhämtar och som innebär civil kompetens ska ge civildokumentation. Värt att beakta är den naturliga merit som miljökunskapkommer att vara , då miljöproblemen tyvärr kommer att varaän mer aktuella . Människor med miljökunskap kommer då att varamer eftertraktade på arbetsmarknaden.Regeringen har enligt vår mening en felaktig syn på hur man bäst uppnåren bred folkförankring av försvaret. Vi anser att förbättrad utbildnings-kvalitet, motivationshöjande åtgärder och undanröjande av orättvisor är bättrealternativ. Men det viktigaste ur motivations- och effektivitetssynpunkt är atttotalförsvaret ökar ungdomars kunskap och självtillit för att möta hot somkänns relevanta.Regeringen anser det angeläget att utbildningen av totalförsvarspliktigamed civilplikt utökas. Detta bör ske genom att en utbildning till civilaberedskapsstyrkor påbörjas . Regeringen anseratt möjligheterna att utbilda även för uppgifter inom området för miljöskyddunder höjd beredskap bör utredas. Beträffande de av regeringen föreslagnacivila styrkorna, så anser vi att de måste utbildas inom det vidgadesäkerhetsbegreppet och inte snävas in till "katastrofutryckningsbrigad" vidbränder eller andra akuta händelser.För att undvika "vi och dem"-känsla mellan värnpliktiga och civilpliktigaoch för att befästa totalförsvarsandan bör utbildningen samlokaliseras och ivissa delar ske gemensamt. Det är tyvärr tvärt emot vad ÖB anser eftersomhan har avvisat samlokaliserad utbildning.Regeringen anger i propositionen att man förutsätter att Försvarsmaktensoch andra utbildningsanordnare aktivt arbetar för att, där det så behövs,förbättra medinflytandet.Enligt uppfattning bör medinflytande utvecklas tillmedbestämmande i så hög grad som möjligt. anser att lag(1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret och medinflytande-förordningen bör ses över tillsammans med företrädare för totalförsvars-pliktiga. Översynen bör ha inriktning mot att t.ex. straff som drabbar olikamänniskor olika mycket beroende på ekonomisk status inte får dömas ut ochatt möjligheten att utdöma utegångsförbud tas bort.Miljöpartiets förslag beträffande totalförsvarsplikten utvecklas närmare imotion 1996/97:Fö10 Totalförsvarsplikt eller frivillig värntjänst?Rasism ochfrämlingsfientlighetEfter en motion från uttalade försvarsutskottet isamband med försvarsbeslutets första etapp att "rasism ochandra former av främlingsfientlighet är en allvarlig företeelseoch därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som ärförenliga med vår demokrati och vårt rättsväsende. Inomtotalförsvaret gäller detta självfallet oavsett var det rasistiskabeteendet förekommer - hos anställda eller hostotalförsvarspliktiga. Den som med utgångspunkt i rasistiskaeller främlingsfientliga handlingar eller beteenden visar siguppenbart olämplig för sin tjänst bör självfallet med lagligamedel kunna skiljas från tjänsten." Utskottet anförde vidaremot bakgrund av frågans allvar att "regeringen bör informerariksdagen om problemets omfattning, om vilka åtgärder sominitierats eller avses vidtas samt om det finns behov avändrad lagreglering". Detta ställde sig en enig riksdagbakom.Nyligen kunde man läsa i att MKV (marinkommando väst) försökthemförlova en rekryt på grund av hans kriminella förflutna och hansnazistiska sympatier. ändrade MKV:sbeslut p g a att det "inte fanns någon laglig grund för att hindra värnpliktigasom försvaret inte vill ha".I mars ställdes en fråga till försvarsministern hur beslut skulleförverkligas med anledning av uppgifter i pressen om att personer meduttalade rasistiska åsikter trots detta hade tagits ut till internationelltjänstgöring i Bosnien. Försvarsministern svarade att regeringen hade gettFörsvarsmakten uppdraget att redovisa problemets omfattning och vilkaåtgärder som initierats eller avser vidtas samt att "lämna förslag tilleventuella åtgärder för att underlätta myndighetens arbete i frågan men somligger utanför myndighetens ansvarsområde".I propositionen räknar regeringen upp de åtgärder som Försvarsmakten harvidtagit, bl.a. en faktaskrift, Religion och kulturmönster. Regeringen harockså beslutat om att bevilja Försvarsmakten att användasunder 1996 för fyra ungdomsprojekt mot rasism. Uppenbarligen kan mankonstatera att det finns behov av ändrad lagreglering. Därför är detanmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte lämnar några förslag pålagändringar som gör att Försvarsmakten genast kan stänga av totalförsvars-pliktiga och befäl som ger uttryck för rasism och främlingsfientlighet.Försvarsmakten får aldrig vara en ,rasister och kriminella. Vi skall inte behöva försvara oss mot försvaret!Det civila försvaretDet civila försvaret skall- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställade viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmågatill väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld-- kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatseroch-- stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra nationella påfrestningari fred.-Regeringen föreslår, som tidigare anförts, i propositionen attbegreppet "svåra nationella påfrestningar" skall bytas mot"svåra påfrestningar på samhället".Regeringen anför att genomförandet av internationella insatser ochstärkandet av samhällets förmåga att möta svåra påfrestningar på samhälletinte är totalförsvarsverksamhet, men att totalförsvarsresurserna skall utformasså att de också kan användas för dessa situationer. Detta anser inteMiljöpartiet, eftersom man då inte tar konsekvenserna av den vidgade hotbildsom har beslutat om.Planeringen för det civila försvaret skall enligt regeringen inriktas på att- det civila försvaret skall kunna anpassas till det säkerhetspolitiska läget-- en helhetssyn på beredskapsåtgärderna skall tillämpas-- de kompletterande beredskapsåtgärderna i större utsträckning än hittillsskall avse de viktigaste infrastrukturområdena-- den fredstida samordningen skall förbättras samt att-- ledningsförmågan skall förbättras.-Miljöpartiet vill framhålla betydelsen av den förstastrecksatsen beträffande det säkerhetspolitiska läget. Här ärdet viktigt att betona det vidgade säkerhetspolitiskabegreppet. I detta sammanhang måste en samordning skemed underrättelsetjänsten, så att den kommer både det civilaoch det militära försvaret till godo.Inför nästa försvarsbeslutMiljöpartiet stödjer regeringens förslag vad gällersäkerhetspolitiska kontrollstationer. Enligtförsvarsberedningens rapport (Ds 1996:51Omvärldsförändringar och svensk säkerhetspolitik) skallkommande kontrollstationer uppmärksamma "de hot ochrisker, s.k. lågnivåhot, som kan följa av till exempel socialaoch ekonomiska klyftor, inomstatliga konflikter,miljöförstöring och brist på naturresurser samt det modernakomplexa samhällets sårbarhet". vill i detsammanhanget uppmärksamma att denna säkerhetspolitiskakontrollstation utöver den parlamentariska delaktigheten skermed stöd av kompetens från olika samhällsområden, bl.a.experter på miljö- och sociala utvecklingstendenser samtinformations- och ledningskrigföring. Kontrollstationen börockså ske i samarbete med ÖCB.När det gäller kommande överväganden av krigs- och fredsorganisationenbör man utgå från noll, utan bindningar från nuvarande freds- ochkrigsorganisation eller materielplaner. Med utgångspunkt i de analyser somden säkerhetspolitiska kontrollstationen ger bör spel genomföras iHögkvarterets krigsspelscentrum där man utgår från Totalförsvarstänkandetoch där man låter det militära försvarets huvuduppgifter ligga till grund för despel man genomför (t.ex. stöd till det civila samhället vid svårapåfrestningar). ÖCB måste inkluderas redan från början i arbetet inför nästaförsvarsbeslut. Miljökriterier måste också få väga tungt när det gällerlokaliseringsfrågor, både med tanke på miljön och på attTotalförsvaret har ett speciellt ansvar när det rör miljöfrågor (se vidareavsnittet om miljö ovan, samt motionen Givakt för miljön, 1996/97:Fö2). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall betona vikten av fredsförebyggande arbete iFN, speciellt orsaker till konflikter, utvecklingen av inomstatliga konflikteroch miljöfrågornas koppling till säkerhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansträngningar för att skapa en bra fredsfrämjande kapacitetbör koncentreras till FN,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöfrågornas betydelse för regionens säkerhetspolitiskautveckling måste föras upp på dagordning, liksom bl.a. kopplingenmellan en negativ säkerhetspolitisk utveckling och ökande ekonomiska ochsociala klyftor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inte skall verka för att ge EU militära muskler föratt kunna genomföra fredsbevarande åtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör lämna observatörsposten i VEU,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte skall söka medlemskap i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slå fast att varken vill närma sig eller sökamedlemskap i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall avgöra vad skall medverka i och vårviljeinriktning inom PFF-samarbetet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till de baltiska länderna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det viktigaste för att stärka samhällets robusthet äromställningen till ett ekologiskt hållbart, småskaligt och decentraliseratsamhälle,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om totalförsvarsbegreppet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet för säkerhetspolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt behandling av styrning, uppföljning och utvärdering medanledning av ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett frivilligt samarbetsprogram för hemvändande FN-soldater,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överväga en "uppehållstid" mellan internationella uppdrag såatt det finns möjlighet till ordentlig behandling mot posttraumatisktstressyndrom,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en säkerhetsstrategi inom IT-området samt om enoffensivare ledning av säkerhetssamarbete än ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning om icke-dödliga vapen är viktig och bör prioriteras,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte trampminorna skall ersättas med något annat vapen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbudet mot trampminor i det svenska försvaret bör skrivas ini lag,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en tät och återkommande rapportering till bör skeöver arbetet med åtgärder för att nedbringa antalet förluster av militäraskjutvapen till noll,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de icke-militära motståndsfrågorna skall ingå i detövergripande målet för funktionen Psykologiskt försvar,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det övergripande målet för Flygtekniska försöksanstalten börvara "att främja utvecklingen av reducerade utsläpp och minskat buller tillföljd av flygverksamheten",23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beredskap skall höjas när det gällerbevakningen av miljösituationen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det måste ske en samordning mellan olika myndigheterskompetensområden för att säkerställa att olika hot bedöms utifrånsakkunskap, inte tradition,25. att till ekonomisk ram för utgiftsområde 6 Totalförsvar förperioden anvisar mindre än vadregeringen föreslagit, eller således ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att I 13 i bör ställas om till miljövärnsregemente,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att FMB i ställs om till miljövärnsbrigad,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sex armébrigader till 2001,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte avveckla F 15,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla ,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla F 16,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte anskaffa delserie tre av JAS 39 ,33.