ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sf201 · 1996-10-07 00:00:00 — ändrades reglerna förallmän folkpension (AFP). Från detta datum gäller att densom är gift och sammanboende med sin maka/make får sinpension reducerad med per månad.I vissa fall drabbar denna sänkning extra hårt. Vi tänker då på de fall där enav makarna (oftast hustrun), har varit hemarbetande under hela eller under desenaste åren av sitt yrkesverksamma liv. Är hon dessutom yngre än sinmake, vilket inte är ovanligt, uppstår en orimlig effekt. Då har hon varkeninkomst av förvärvsarbete eller AFP. Då den förvärvsarbetande maken går ipension måste båda makarna leva på en reducerad pension.De som är födda kan än så länge erhålla hustrutillägg. Är hustrunfödd eller senare går familjen även miste om detta tillägg och bådamakarna måste klara sig på en reducerad AFP.Som jämförelse kan nämnas syskon i pensionsåldern, vilka har gemensamthushåll, men full AFP. Vi missunnar dem inte detta, man anser att det är felatt reducera pensionen för den som skall försörja både sig själv och sin makapå en pension.Vi anser att en ensam familjeförsörjare bör ha oreducerad AFP och kanskeäven extra grundavdrag för att jämställas med ensamstående ellersammanboende, där båda har AFP alternativt AFP/förvärvsinkomst. Detborde vara tämligen enkelt för att kontrollera om hustrunhar förvärvsinkomst eller någon form av pension. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ensamförsörjares AFP.
mot · GK02Sf202 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen om allmän försäkring Reglerna avseende t.ex. föräldrapenning för egenföretagareär diskriminerande, vilket drabbar inte minst kvinnligaföretagare. Detta kommer till uttryck i lagen om allmänförsäkring där det i 3 kap. 2 § står att "inkomst av arbete föregen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skäligavlöning av liknande arbete för annans räkning". Dettainnebär att det ankommer på Försäkringkassan att avgöra vadt.ex. en sjukgymnast skulle ha tjänat om hon/han voreanställd i stället för att arbeta som egen företagare. Denna typav föråldrade regelsystem måste naturligtvis ändras så att enegenföretagare inte skall drabbas av sämre ersättningsreglerbara av det skälet att vederbörande driver en egen rörelse.Den ersättning som en företagare anser sig kunna ta ut av sitt företag berorpå hur framgångsrikt företaget är och hur stor arbetsinsats som läggs ned.Försäkringskassan får svårt, med nuvarande lagstiftning, att göra relevantabedömningar av hur stor arbetstid företagaren lägger ned. Jämförelsen meden anställd kan därför komma att halta betänkligt.För att ytterligare illustrera det felaktiga i den nuvarande lagstiftningen, såfinns det anledning att påpeka att om en egenföretagare har möjlighet attstarta ett aktiebolag och därmed bli anställd i sitt eget bolag, försvinner detproblem jag nu redogjort för. Det finns emellertid ingen anledning att valetav associationsform skall styra utfallet för bl.a. föräldrapenning för enföretagare.I SOU 1996:113 finns förslag till ändringar av reglerna för jämförelse-inkomst. Jag menar att det finns anledning att nu snabbt gå fram med denfråga som jag tar upp i motionen, eftersom lagen i denna del är föråldrad. Desakliga skälen är tillräcklig grund för förändring, men en ändring är ävenpåkallad av andra skäl. Företagsklimatet i landet måste förbättras och varjejustering av regler som innebär att företagare diskrimineras i mindreutsträckning än , är ett steg i den nödvändiga förändradeattityd till företagsamhet, som det allmänna måste inta. Många gångerunderskattas betydelsen av att ge företagandet positiva signaler. I detta fallfinns en möjlighet att gå ett steg vidare på vägen, för att ge människorkänslan av det är bra att starta företag, som kan växa och ge ytterligarearbetstillfällen.Regeringen måste därför återkomma till med förslag till ändringi lagen om allmän försäkring så att den för egenföretagare diskrimineranderegeln om jämförelseinkomst undanröjs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ändring av lagen om allmän försäkring.
mot · GK02Sf205 · 1996-10-07 00:00:00 — Samverkan mellan sjukvårdshuvudmannen och Inom län finns en etableradsamverkan mellan och . Dennasamverkan fick tidigt ett konkret resultat inom det s.k.Östhammarsprojektet där även andra parter som kommunoch arbetsförmedling engagerades i samarbetet. En viktigstimulans för att utveckla samverkan är att gemensammamedel kan disponeras.De s.k. Dagmarmedlen för rehabilitering har haft och har en positiv effektsom visar sig i minskade väntetider till vård och behandling och förkortaderehabiliteringsperioder. Medlen har även stimulerat till nytänkande och nyasamarbetsformer och verksamheter har startat.Genom samarbetet har man kunnat komma bort från några av de obalanseri samhällets insatser på vårdområdet som blivit följden av att ett statligtorgan, , har kostnader för sjukskrivning och vissarehabiliteringsinsatser medan ett kommunalt organ ansvarar för sjukvården.Aktiv behandling i stället för lång sjukskrivningstid t.ex.En samlad utvärdering har konstaterat att de gjorda insatserna varitsamhällsekonomiskt lönsamma. Det är mycket viktigt att betona att deenskilda patienterna vinner på denna samordning som totalt sett innebär attskattemedel används på ett mer rationellt sätt. Det är också av vikt attframhålla att ingen patientgrupp ställts åt sidan som några befarade närarbetet startade.Det finns en stor vilja att utvidga samarbetet. Man ser stora möjligheter attdärmed få goda utfall för både patienter och ekonomi.Omfattningen av ovanstående samverkan är emellertid begränsad avcentrala beslut. Även om det skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt, jadirekt kostnadsminskande för försäkringskassorna är de förhindrade attöverstiga det belopp som fastställts av regeringen.Vi anser att det borde vara möjligt att utvidga försäkringskassornas ochlandstingens möjlighet till samverkan även utanför de ekonomiska ramarsom Dagmarmedlen medger.Modellen kunde vara en friare användning av sjukförsäkringsmedlen medkoppling till resultat. Systemet med i förväg fastställda belopp utgör etthinder för att på bästa sätt använda de tillgängliga ekonomiska resurserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utökade möjligheter till samverkan mellanförsäkringskassa och landsting.
mot · GK02Sf206 · 1996-10-07 00:00:00 — Rätt till omställningspension för efterlevande i 12 månaderutgår efter ansökan hos . Reglerna fördenna förmån regleras enligt 16 kap 1§ AFL.Bestämmelserna i 16 kap 5§ 5 st AFL måste vara avhängig av att den somhar rätt till pensionen känt till att såväl rätt till pension föreligger som attansökan skulle ske inom viss tid.I en dom från kammarrätten i i ett sådant ansökningsärendekonstateras att förutsätts informera den efterlevande omrättigheten till efterlevandepension enligt ovanstående regler. Kammarrättenkonstaterar dock i detta fall att den sökande inte fått vetskap om sin rättighetgenom "försummelse" från Försäkringskassan.Trots detta erkännande slår kammarrätten fast att den efterlevande inteskall erhålla någon efterlevandepension. Detta är naturligtvis ohållbart. Det ärinte rimligt att efterlevande av slump eller annan tillfällighet skall få redapåvilka rättigheter som utgår vid anhörigs bortgång. Detta gäller inte minstäldre personer som av naturliga skäl har svårt att hänga med i de storaförändringar som sker i samhället.Denna information om rättigheter måste vara myndigheten (Försäkrings-kassans) skyldighet att tillgodose. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsskyldighet om rättigheter tillbland annat efterlevandepension i samband med anhörigs bortgång.
mot · GK02Sf207 · 1996-10-07 00:00:00 — togs de båda kontaktdagarna i skolan bort;de användes oftast till inskolning i skola och lekskola och tillbesök i den ordinarie undervisningen. Från Hem och skolakommer rapporter att besöken i skolan minskat drastiskt.Sådana beslut som att ta bort kontaktdagarna och dekonsekvenser det redan fått strider helt mot den nyaläroplanen om ett utökat samarbete och en utökad samverkanmellan skolan, eleven och föräldrarna. Den ekonomiskaverkligheten är dock sådan att flertalet mammor och papporinte kan utnyttja möjligheten utan ekonomisk ersättning.Det är vidare viktigt att besöken sker under ordinarie skoldagar och inte påexamen eller andra specialdagar, typ lägerskolor. Upp till kanföräldrarna spara av föräldraledigheten. anser att tvåkontaktdagar återigen ska införas för föräldrar med barn som är mellan 8 och12 år. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att tvåkontaktdagar per läsår bör återinföras för besök i skolan för barn mellan åttaoch ,2. att som sin mening ger regeringen till känna att dagarnavillkoras till ordinarie skoldagar.
mot · GK02Sf209 · 1996-10-07 00:00:00 — SGI och rätten till föräldrapenning Gällande lagar får ibland orimliga och orättvisakonsekvenser. Ett exempel är reglerna om vilandesjukpenninggrundande inkomst i lagen om allmänförsäkring.Enligt lagen om allmän försäkring kan den fastställda sjukpenning-grundande inkomsten (SGI) hållas vilande då den försäkradestuderar. I praktiken innebär detta att en person som har arbetat under en tidmen sedan börjar studera kan få en föräldrapenning som är högre ängarantinivån trots att föräldern inte uppfyller de krav som uppställs i 4 kap 6§ AFL. En förutsättning är dock att den blivande föräldern under sin studietiduppbar studiemedel.För att få studiemedel krävs ett intyg från den institution man läser vid. rutin vid är att studenten först ska betalasin terminsräkning, sedan gå till institutionen och registrera sig där. Därefteranmäler institutionen till CSN att studenten läser vid universitet.Väljer dock den blivande föräldern att under någon termin leva på sparademedel uppstår problem. Rätten till den högre föräldrapenningen försvinner.Skälet är att det anses svårt att bevisa att studier föreligger. Ett intyg fråninstitutionen som räcker som bevis för CSN gäller inte hos försäkringskassan.På grund av dessa regler kan blivande föräldrar ställas i en orimligsituation. Efter barnets födelse utgör den svåra ekonomiska situationen enonödig och orättvis belastning för den nya familjen. Problemet berör intemånga men är en viktig rättvisefråga. Ett misstag har gjorts i lagen vilketsänder ut felaktiga signaler. De som väljer att studera men vill klara sig påsparade medel straffas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ändra reglerna beträffande rätten till fullföräldrapenning vid studier för dem som inte har erhållit studiemedel.
mot · GK02Sf211 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetsgivaren skall systematiskt arbeta med förebyggandeåtgärder så att individen inte slås ut på arbetsplatsen. Förindividen innebär det att han vid sjukskrivning efter 4 veckorblir föremål för en rehabiliteringsutredning. Dendokumentationen innebär bl.a. att arbetsgivaren ger:- en redogörelse för kontakt med den sjukskrivne,-- en beskrivning över vilka arbetsplatsanknutna rehabiliteringsbehov sombedöms föreligga i den enskildes fall,-- en beskrivning över vilka åtgärder som befunnits lämpliga och/ellermöjliga att vidta,-- en redogörelse för vilka åtgärder som slutförts,-- en redogörelse för vad som påbörjats,-- en redogörelse för planerade insatser,-- motiv för att inte vidta åtgärder.-Därefter tar handläggare tillsammans medförtroendeläkare ställning till åtgärder och arbetsgivareninformeras om sitt kostnadsansvar eller annan åtgärd somåvilar arbetsgivaren för att få tillbaka individen i arbete.Här finns, om inte arbetsgivaren sköter sin del av ansvaret, en möjlighet förförsäkringskassan att begära sanktioner genom att vända sig tillYrkesinspektionen och begära att denna vidtar åtgärder. För individen sominte följer de direktiv som ger, har försäkringskassanmöjlighet att dra in sjukersättningen till individen.Vad vi begär är att orsak och verkan finns hos samma huvudman. kanindividen åtgärdas direkt av medan däremot arbetsgivareninte får någon påföljd av utan blir föremål för eventuellåtgärd först efter anmälan till Yrkesinspektionen.Det är klart otillfredsställande att individen får en annan och snabbarepåföljd än arbetsgivaren. Påföljderna bör vara jämlika mellan parterna.Vi ber därför om en utredning där förutsättningarna för beslut om påföljdskall vara likställda mellan arbetstagaren och arbetsgivaren och med sammahuvudman () som ansvarig för bådas bedömning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen om arbetsgivaransvar som förordats i motionen.
mot · GK02Sf212 · 1996-10-07 00:00:00 — Pensioner från annat EU-land När 1995 blev medlem i EU innebar det för ålders-och förtidspensionärer bosatta i rätt att uppbärapension från ett annat EU-land, där man bott efter fyllda 16år.Som exempel får en person, som är född i och har bott där sinaförsta och sen flyttat till , 14/40 av den finskafolkpensionensamt avtalspension av arbete i . Denna pension är ett välkommettillägg för de pensionärer som invandrade till från länder som ärmedlemmar i . Många hade tungt industriarbete och fick arbetsskador ochi många fall förtidspension med livränta i . För personer som harförtidspension med livränta och också får pension från ett annat EU-landreduceras livräntan motsvarande pensionens storlek. Detta är naturligtvisriktigt eftersom livräntan ersätter den inkomstförlust som man gjort på grundav arbetskadan. För pensionärer som har sådan livränta och pension från ettEU-land medför detta tyvärr extra kostnader på grund av att det land sombetalar ut pensionen tar ut en expeditionsavgift på . Bankerna iSverige tar sedan ut växlingsavgift på 60 kronor.När räknar ner livräntan med schablon avvalutakursen innebär det också en kostnad på för enpension på . Detta förhållande kan rättas till genom en skatte-reduktion för de kostnader som pensionären haft eller att justerar pensionen med hänsyn till dessa kostnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensioner från ett annat EU-land.
mot · GK02Sf214 · 1996-10-07 00:00:00 — Samordning mellan och m.fl. , , arbetsförmedlingen samthälso- och sjukvården. Förtidspension, sjukbidrag, vård ochbehandling, rehabilitering. socialbidrag, a-kassa o.s.v.Ja, det här är exempel på flera olika myndigheter med olika organisationersamt skilda slag av insatser och ersättningar. Ansvar och resurser för attutföra arbetsuppgifterna är fördelade mellan kommun, landsting och stat.Olika yrkeskategorier som socialsekreterare, läkare, sjuksköterska,arbetsplatsförmedlare, handläggare m fl finns anställda hos olika huvudmän.De är anställda i "välfärdssamhället" med olika kompetens och gör oftast ettmycket gott arbete för att täcka den enskildes behov av vård, omsorg,rehabilitering och ekonomisk trygghet.Insatserna kan vara vid högt blodtryck, ryggont, missbruksproblem,kronisk värk, relationsproblem, arbetssökande, misshandel, infektion,arbetslöshet, kostråd m.m. En del behov är relativt enkla att tillgodose och avkortvarig karaktär. Sambanden mellan orsak, besvär och åtgärd är tydliga.Andra behov är omfattande och långvariga.Det vi ser är att allt fler människor har behov som är komplexa ochsammansatta. Människor behöver insatser från flera olika kompetens-områden och , människor som tvingas till oerhört mångakontakter i utsatta situationer. Undersökningar visar att anställda vid olikamyndigheter upplever dubbelarbete, väntetider och oklar ansvarsfördelning.Vårt välfärdssystem är jämfört med många länders suveränt, men kan bliännu bättre. Vi måste bättre samla och optimalt ta tillvara de resurser vi har.Vi måste bättre samla de resurser vi har för att dra nytta av desamordningsvinster som uppstår och därigenom optimalt använda våragemensamma resurser. Vi har helt enkelt inte råd att avstå - varken ur ettmänskligt eller ekonomiskt perspektiv.Socialdepartementet har gett utrymme för att i begränsad omfattningbedriva lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialtjänst, hälso- och sjukvård samt socialförsäkring.Det är angeläget att fler försöksverksamheter kommer till stånd varförutrymme bör ges för detta. De olika huvudmännen bör intresseras ochuppmuntras att lokalt genomföra olika typer av försöksverksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av försöksverksamhet som samordnar statlig, kommunaloch landstingskommunal verksamhet.
mot · GK02Sf215 · 1996-10-07 00:00:00 — En efterlevande make/maka får efterlevandepension även omhan/hon förvärvsarbetar eller uppbär arbetslöshetsersättning.När han/hon påbörjar en utbildning som berättigar tillutbildningsbidrag, samordnas utbildningsbidraget ochefterlevandepensionen.Det innebär att den ekonomiska situationen för den enskilde försämras ompersonen påbörjar en utbildning.De ekonomiska förutsättningarna och tryggheten bör vara densamma när enefterlevande går en utbildning och när man uppbär arbetslöshetsersättning.Vi ska ta upp ett exempel ur verkligheten för att påvisa hur den enskildedrabbas.En efterlevande hade pension med /mån. Hon var arbetslös ochhade /dag i arbetslöshetskassa. Då hon började utbildning för att fåstörre möjlighet att få ett arbete, hände följande: Pensionen deladesmed , som är en period. Utbildningsbidragetminskades med den summan och sänktes till /dag.Motivationen att utbilda sig minskar när de ekonomiska förutsättningarnaär bättre om den efterlevande förhåller sig passiv än deltar i aktiva åtgärder.Det behövs en förändring, eftersom vår målsättning är att de arbetslösa skadelta i aktiva åtgärder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att se över nuvarande lagstiftning gällandeefterlevandepension och utbildningsbidrag.
mot · GK02Sf216 · 1996-10-07 00:00:00 — För att ha rätt till pensionspoäng efter fullgjordgrundutbildning krävs det att den totalförsvarspliktigetjänstgjort minst . Den som inte har tjänstgjort 120dagar blir helt utan pensionspoäng, och får således intetillgodoräkna sig en enda dag av sin tjänstgöring.Det är principiellt viktigt att alla totalförsvarspliktiga som genomför längregrundutbildning kompenseras på samma sätt och också att alla ska ha rätt tillpensionspoäng. Alla som genomför en utbildning som är längre än 61 dagarborde ha rätt till pensionspoäng. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionspoäng till totalförsvarspliktiga.
mot · GK02Sf217 · 1996-10-07 00:00:00 — Bristande språkkunskaper gör det svårt för många invandrareatt få in en fot i arbetslivet. Därför är arbetslösheten, särskilti vissa invandrargrupper, avsevärt högre bland invandrare änbland genomsnittet.Även de som förvärvsarbetat kan få problem utan tillräckligakunskaper i det svenska språket. Erfarenheterna visar att långtidssjukskrivnainvandrare har svårt att komma tillbaka till arbetslivet av det skälet.Rehabilitering av långtidssjukskrivna är ett arbete som kräver mycket, bådei kunskap, vilja och fantasi av både den som är sjukskriven och dentjänsteman hos som är samordnare av de olika rehabi-literingsinsatserna.I en utredning som publicerat i september 1996framkommer att vissa invandrargrupper får mindre yrkesinriktad rehabi-litering. För långtidssjukskrivna invandrare utgör inte sällan bristandesvenskkunskaper ett grundläggande hinder i rehabiliteringen. Det är inteacceptabelt. Invandrare bör ha samma förutsättningar till rehabilitering undersjukskrivning som andra.Vår slutsats är att det krävs en kraftig satsning på utbildning, framför allt idet svenska språket, för att förhindra att invandrarna utvecklas till ettpermanent B-lag på arbetsmarknaden. Det handlar inte nödvändigtvis baraom mer resurser i form av fler lärare och undervisningsresurser. Lika viktigtär att undervisningen anpassas för att underlätta inträdet på den svenskaarbetsmarknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskundervisning för invandrare i rehabiliteringssyfte m.m.
mot · GK02Sf218 · 1996-10-07 00:00:00 — beslutade om förändringar i lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring. Beslutet innebar attminskad arbetstid med maximalt skallberättiga till ersättning från försäkringen. Dessutom höjdesåldersgränsen för uttag av delpension till ochersättningsnivån begränsades till av den försäkradespensionsunderlag.Delpensionen föreslås vidare bli avvecklad i samband med att detreformerade pensionssystemet införs.Vi anser tvärtom att det tidigare systemet skall ges utrymme i detreformerade pensionssystemet.Denna möjlighet till att arbeta halvtid i yrkeslivet skall vara enverklig och flexibel valfrihet oavsett inkomst. Det är ett bra sätt till ennertrappning inför upphörandet av arbetslivet, som det är en viktigarbetsmarknadsåtgärd som vi inte har råd att bli av med. Systemet gerutrymme för yngre arbetskraft på marknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i det reformerade pensionssystemet ges utrymme förmöjlighet att välja delpension.
mot · GK02Sf220 · 1996-10-07 00:00:00 — Möjligheten för personer med sjukbidrag/ förtidspension att aktivt delta i politisk verksamhet I ett demokratiskt land som vårt är det viktigt att allamedborgare har möjligheten att delta i politisk verksamhet pårimliga villkor. Detta borde vara en självklarhet också förpersoner med sjukbidrag/förtidspension.Riksförsäkringsverket har också givit ut allmänna råd för tillämpning vidbedömning av arbetsförmågan att bortse från aktiviteter som kan jämställasmed sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utförpå sin fritid.Ekonomiskt kan emellertid normer få närmast absurdaresultat. Arvodesöverstigande 6.000:- /år inverkar så på sjukbidrag/pensionatt dessa reduceras med minst 1/4. Praktiskt kan detta slå rent katastrofalt.Ettarvode på t ex 7.000:-/kan göra att pensionsförmånen minskas med3.000:- (= 24.000:-/). Beroende på inkomst. Ett politisktuppdrag kan inte enligt vår uppfattning jämställas med anställning. Arvoden istyrelser kan vara högre än nämndmöte och ett möte per månadkan påverka pensionen så att den sänks med 1/4-del.Detta gör det nästan omöjligt för personer med sjukbidrag/pension attaktivt delta i det politiska livet. Det går dessutom stick i stäv med densjälvklara regeln att sjuka skall ha samma möjlighet som friska till en aktivfritid, efter sin förmåga. Dessutom är det ett demokratiskt dilemma attpolitiskt intresserade personer inte får rimliga chanser att delta i detpolitiskaarbetet.Detta borde kunna lösas genom att den som uppbär sjukbidrag/förtidspension inte av ekonomiska skäl hindras i möjligheten att ha politiskauppdrag på grund av sänkta pensionsförmåner. Lösningen kan t ex ligga i attpensionen/sjukbidraget istället reduceras med den faktiska inkomsten avarvode överstigande 6.000:- per år.Ett sådant förfaringssätt sätt skulle underlätta för personer medförtidspension/sjukbidrag att på rimliga ekonomiska villkor delta i detpolitiska arbetet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att låtapersoner med förtidspension/sjukbidrag delta i det politiska arbetet.