mot · GK02So293 · 1996-10-07 00:00:00 — Tobaksbrukets omfattningTobaksbruket med de konsekvenser det innebär för hälsanbetraktas som en global epidemi.Världshälsoorganisationen () lämnade enredovisning av tobaksbruket i världen och därmedsammanhängande problem. Av redovisningen framgår bl.a.att det i världen finns 1,1 miljard rökare i åldersgruppen . Medan tobaksbruket minskar i västvärlden meden procent ökar det iutvecklingsländerna. Särskilt i är ökningen påtaglig. IKina är ökningen mycket snabb, sedan 1970-talets början.I genomsnitt röker av männen och av kvinnorna ivärlden. För är motsvarande siffror 22 resp . Det är enminskning sedan SCB började mäta rökvanorna i vuxenbefolkningen. År1980 var siffran för män och för kvinnor . Bryter statistiken finner man dock oroande uppgifter, dagligrökningen har ökatbland 17-åriga flickor efter 1987. Ungdomarnas bild av den jämnårigarökaren har blivit mindre negativ; rökaren beskrivs nu oftare som populär.Vidare är det en betydande andel av pojkarna som snusar, av 17-åringarna.De flesta vuxna vanerökare har börjat röka . I rör detsig om av de vuxna vanerökarna. I tycks mönstret varadetsamma.De negativa hälsoeffekternaDe negativa hälsoeffekterna av tobaksbruk är väl kända. Detär nikotinets starka beroendeframkallande effekter somligger bakom problemet att det är så svårt att sluta röka.USA:s federala myndighet för livsmedels- ochläkemedelskontroll FDA har gått igenom aktuell forskningoch kommit fram till att nikotin måste klassificeras som enberoendeskapande drog. Beroendeeffekten ligger i klass medden för kokain, heroin och amfetamin. Hos flertalettobakskonsumenter uppstår snabbt ett beroende, som gör detsvårt att sluta med tobaken och således delvis sätter denpersonliga "valfriheten" ur spel.Bland övriga tobaksrelaterade hälsoproblem återfinns hjärt-kärlsjukdom,cancer i lunga och en rad andra organ, lungblåsor (emfysem), astma,överkänslighet och fosterpåverkan. I är ökningen av lungcancer blandkvinnor särskilt oroande.I världen räknar WHO med att 3 miljoner dör i rökrelateradesjukdomar. Siffran kommer att öka för att ligga på 10 miljonerper år. Av dödsfallen kommer att inträffa i utvecklingsländerna.Från konsumentsynpunkt är tobaksvarorna unika. De orsakar sjukdom ochför tidig död hos upp till varannan konsument när de används på avsett sätt,dvs utan att det föreligger missbruk eller felaktigt bruk och utan att olyckanärframme.TobaksindustrienMerparten av tobaksindustrien kontrolleras av ett litet antalmultinationella företag och statliga monopol. Det störstastatliga monopolet finns i som har avvärldsmarknaden. är världsledande när det gällercigarettillverkning. För länder som och ärexportinkomsterna av tobak mycket viktiga. De utgör 23 av de totala exportintäkterna.Den svenska tobaksindustriens ägare utgörs till två tredjedelar avdussintalet pensionsfonder, banker och försäkringsbolag. Från industrienssida har uttalats intresse för att komma in på de östasiatiska marknaderna.Internationella åtgärder mottobaksbrukWHO:s medlemsstater har antagit 14resolutioner som alla syftar till att minska tobaksbruket.Många av åtgärderna har fordrat ny eller ändrad lagstiftning.Även om resolutionerna tagits i konsensus har det visat sigsvårt att driva igenom dem på hemmaplan. Också inom EUhar problemen tagits upp särskilt inom EU:scancerpreventiva program. höllprogrammets vetenskapliga cancerkommitté enkonsensuskonferens om tobak i . Kommitténutfärdade en rad rekommendationer bl.a. kraftfulla insatsermot reklamen, indragning av tobaksautomater ochskattehöjningar framför allt för att skydda barn och ungdomfrån tobaksbruk och tobakens skadeverkningar.Ett av de länder som mest intensivt drivit kampen mot tobaksbruk är USA.Nu senast har president t.ex. beslutat om en federal lag om 18-årsgräns för tobaksutköp. Tobaksautomater förbjuds liksom en radreklamformer. Nikotinet blir klassat som drog och en särskild avgift kommeratt avkrävas de stora tobaksbolagen. Inkomsten skall användas tillupplysningskampanjer riktade till ungdom om rökningens risker.Vad måste vi göra i SverigeDet faktum att närmare 30 000 ungdomar börjar röka varje åroch att hälften riskerar att dö en för tidig död på grund avdetta måste tas på största allvar. Vi måste gå vidare med deåtgärder vi redan initierat och göra dem än mer effektiva.All erfarenhet visar att det tobakspreventiva arbetet måste vara brett,konsekvent och långsiktigt. Det omfattar många olika åtgärder, frånlagstiftning till avvänjningsstöd, på många olika nivåer, från WHO till denenskilda föräldern. För att långsiktigt kunna nedbringa tobaksbruket behövsen medveten avvecklingsplan för den aktiva marknadsföringen avtobaksvaror. En tydlig hälsopolitisk programförklaring härvidlag skulle geansvarsfulla ägare i tobaksbranschen bättre förutsättningar att agera med ochinte mot samhällets intressen.Rökfri skolaTobakslagen antogs 1993 och innebar att rökning inte fåräga rum i skollokaler eller andra lokaler avsedda för barneller ungdom. Rökning får inte heller äga rum på skolgårdareller liknande utrymmen på förskolor och fritidshem. Dockförekommer rökning i hög utsträckning på skolgårdarna.Lärarna på gymnasiet ingriper mer sällan än lärarna påhögstadiet mot detta. Önskemål om införande av rökrutor påskolgårdar har framförts av ett antal rektorer. Detta visar attytterligare insatser måste riktas mot skolan för att skolanskall bli rökfri. Här har en viktiginformations- och motivationsuppgift somSocialstyrelsen måste effektivisera sin tillsyn avlagstiftningen. Skolans undervisning om tobak, alkohol ochnarkotika måste också förbättras. anger nära en tredjedelav eleverna i årskurs 9 att de inte fått någon undervisning idetta!MarknadsföringIdag har vi förbud mot all tobaksreklam i tidningar ochutomhus utom vid ställen där man säljer tobak. Redan på1960-talet infördes vissa begränsningar i marknadsföringengenom en överenskommelse mellan de tobaksbolag som eftermonopolets avskaffande fanns på svenska marknaden. Efterinträffade övertramp skärptes överenskommelsen som sedanöverfördes till den första lagregleringen av tobaksreklamensom vi fick 1979. Denna lags regler överfördes 1993 tilltobakslagen som skärptes 1994 bl.a. genom förbud mottobaksannonser i pressen.Fortfarande finns en hel del att åtgärda när det gäller marknadsföringen.Det blir allt vanligare att tobak säljs i godisaffärer och gatukök som i storutsträckning frekventeras av barn och ungdomar. Där har tobaksreklam påskyltar, både ute och inne, blivit alltmer framträdande.Tobaksbolagen marknadsför sina produkter genom att tobaksnamn ellermärken anbringas på varor som sedan säljs eller skänks till konsumenter.Som exempel kan nämnas att lanserade enpostorderkatalog under namnet "Blend Collection" där olika artiklar medreklam för Blend presenterades.Utländska erfarenheter visar att dessa reklamformer ofta utformas så att desärskilt når barn och ungdom. I har FDA föreslagit totalförbudmot sådan marknadsföring.Produktplacering är en annan form av marknadsföring som tycks expanderai TV-program och filmer. I finns en reklambyrå som speciellt inriktarsig på att åstadkomma produktplacering i filmer. Någon etisk debatt har dettaän så länge inte förorsakat i Sverige.Sponsring av t.ex. sport-, underhållnings- och kulturevenemang har blivitallt vanligare internationellt. I är omfattningen mindre på grund avvåra reklamregler. har inspirerat ett antalinternationellt kända formgivare att designa askkoppar som sedan ingår i eninternationell vandringsutställning under namnet "Blend Collection". I mars1996 öppnades utställningen på i dit svenska journalisterinbjöds för att övervara öppningsceremonien.Tobaksbolagens indirekta reklam har stort inflytande över vilkacigarettmärken unga väljer. Populärast är de cigaretter som enligt undersökning är förknippade med t.ex. kläder, skor och sol-glasögon. Ett annat slag av reklam utgörs av produkter som skänks bort ellersäljs billigt t.ex. baseballmössor, pennor, badbollar och andra varor somungdomar uppskattar.Utredningen om indirekt tobaksreklam har funnit att det kan krävas engrundlagsändring för att förbjuda vissa förfaranden av typen indirekttobaksreklam. Vi kan då konstatera att kommersiell reklam inte generellttillhör tryckfrihetens kärnområden som i stället är att skydda informations-frihet, opinionsbildning och samhällsdebatt. Både tryckfrihetsförordningen(TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) innehåller redan undantag sommedger att i lag förbjuder eller begränsar kommersiell tobaks-reklam. Både TF och YGL medger vidare - efter en grundlagsändring förnågra år sedan - att i lag förbjuder eller begränsar annan reklam,om det sker till skydd för hälsa och miljö samt till följd av våra förpliktelsersom medlem av EU.Mot bakgrund av detta skulle det alltså vara möjligt för att redannu dels förbjuda kvarvarande direkt tobaksreklam dels vissa förfaranden avtypen indirekt tobaksreklam. Vi anser att regeringen bör återkommatill med sådant förslag.Åldersgränsen ochtobaksautomaternaRiksdagen står i begrepp att införa en åldersgräns för utköpav tobaksvaror. Vi tycker det är bra att en 18-årsgräns förutköp införs. Det kommer att påverka inställningen tilltobaksbruk och ge vuxna personer ett betydelsefullt stöd ideras ansträngningar att minska tobaksbruket bland unga. Idet justerade betänkandet understryks rollsom central tillsynsmyndighet och för tillsyneninom länet. Utskottet skriver också om vikten av att de nyareglerna når barn, ungdomar och deras föräldrar samt lärareoch andra grupper som arbetar med unga människor. Ocksåhandelns parter och kommunens handläggare behöverinformeras om bakomliggande motiv. harhär en viktig roll att spela för att insatserna skall få ett såstort genomslag som möjligt. Dessa insatser får inte blinågon dagsslända utan måste genomföras fortlöpande.I samband med införandet av åldersgränsen har diskussion förts om förbudmot tobaksautomater. Ett sådant införs nu i eftersom det blivit en vägför ungdomar att få tag i tobak. säljs endast en procent av tobaksvarornavia automater i . Erfarenheten från länder med åldersgräns visar atttobaksautomater blivit en av de viktigaste kanalerna för minderårigastobaksutköp. Vi anser därför att tillsynsmyndigheterna redan från börjanmåste bevaka denna utveckling noga och återkomma till omlagstiftningsåtgärder måste vidtas.Information,kunskapsförmedling ochattityd/beteendeförändringarI har informationen om tobakens skadeverkningarbedrivits och sannolikt bidragit till densjunkande användningen av tobak. Särskilt framgångsrik harinformationen varit till gravida där man nu ser en dramatisksänkning av tobaksbruket.Men faktum kvarstår att inemot 30.000 ungdomar ändå börjar röka varje år.För att möjliggöra kraftfulla satsningar riktade mot denna grupp behövsmedelstillskott. I vill man som nämnts börja ta ut avgifter av tobaks-bolagen som ju har ett producentansvar. I t.ex. delstaten , somhar färre invånare än , har en särskild skatt införts på tobak.Härigenom skapas resurser för tobaksupplysning. F.n. satsar man c:a 250milj. I tas avgifter ut av läkemedelsföretagen förproducentobunden läkemedelsinformation förmedlad av Läkemedelsverketoch Apoteksbolaget. Systembolaget får på samma sätt genom alkohol-försäljningen medel för att informera om alkoholen och dess risker. Påsamma sätt borde vi kunna ta ut avgift på försäljningen av tobaksprodukterför att sprida kunskap om tobakens risker, om vikten av att inte börja rökaoch att sluta att använda tobak.Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om ensådan avgift avsedd att finansiera tobaksinformation.Stöd vid rökavvänjningMer än av de som slutar röka gör det på egenhand. Det är ofta en mångårig process med många återfall.Man räknar med att återfallsfrekvensen efter rökstopp är hög,, bland kraftigt nikotinberoende rökare.Hos dem kan nikotinersättning i form av plåster, nässprayeller tugggummi vare en behandlingsmöjlighet för att kommatill rätta med abstinensbesvären.Vikten av att det inom hälso- och sjukvården finns tillgång till rök-avvänjning och rökslutarstöd kan inte nog understrykas. Eftersom rök-avvänjning kan te sig dyr för ungdomar är det angeläget att närmare studerar i vilken utsträckning ekonomien lägger hinder ivägen och om så är fallet kommer med förslag till lösningar.Tobaksodling och EUEU är kluvet när det gäller insatser mot tobaksbruk. Somovan nämnts arbetar man inom sitt aktionsprogram motcancer med olika åtgärder för att minska tobaksbruket.Samtidigt subventionerar EU genom sitt jordbruksstödtobaksodlingen i . bidrar medmer än till dessa odlingar. börarbeta för att detta stöd bör upphöra och ersättas medalternativt stöd. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot tobaksreklam,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans undervisning och insatser mot rökning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åldersgräns och tobaksautomater,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information och avgifter på tobak,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rökavvänjning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om subvention av tobaksodling inom EU.