mot · GJ02U25 · 1996-01-26 00:00:00 — En utvidgning av samarbetet till fler länder får inteändra denna grundläggande förutsättning. En ökad öppenhet i EU:sinstitutioner saknar betydelse om språkbarriärer ersätter hemligstämpeln.Rättssäkerheten kräver också att förslag till rättsakter finns tillgängliga pårespektive språk innan beslut fattas. EU:s medborgare skall ha rätt att kunnaskriva till EU:s institutioner och få svar på sitt lands officiella språk.Handlingar skall också finnas på alla officiella språk. Det finns ingenanledning att överväga att förändra denna rättighet i samband med EU:sutvidgning. Reflexionsgruppen betonar i enighet att EU:s institutioner börägna ökad uppmärksamhet åt kravet om likabehandling av unionens allaofficiella språk. bör ger regeringen till känna vad som här anförtsom att värna de officiella språkens ställning.RådetReflexionsgruppen slår i sin rapport fast att syftet med deinstitutionella reformer som kan komma att ske vidregeringskonferensen skall vara att främja att samarbetet fun-gerar enligt kriterierna effektivitet, demokrati, solidaritet,insyn och subsidiaritet. instämmer i att dessakriterier bör känneteckna eventuella förändringar avinstitutionernas roll. Med utgångspunkt i dessa kriterier börsträvan vara att stärka de nationella parlamentens roll inomsamarbetet samt att ännu tydligare betona att det är suveränaoch jämlika stater som samarbetar genom att i Rådet närmasig förhållandet en stat - en röst. Eventuella reformer avomröstningsreglerna i ministerrådet får inte leda till att de småstaternas ställning försvagas. skall motsätta sig allasådana förändringar. Det är positivt att regeringen så klartmarkerar detta i skrivelsen. Diskussionen om ökathänsynstagande till folkmängd vid en förändring avröstviktningen i Rådet bör tydligt avfärdas.Arbetsformerna i Rådet måste förändras så att de nationella parlamentensdeltagande i beslutsprocessen förbättras. Det är en brist att regeringen inteföreslår några konkreta förslag i denna riktning. anser bl.a. attde nationella parlamenten skall ges rätt att utfråga kommissionärer införnationella parlamentsutskott.Vad beträffar röstprocedurer i rådet anser att ökademöjligheter till majoritetsbeslut bör införas i fråga om minimikrav när detgäller bl.a. miljö, arbetsmiljö, produktsäkerhet, djurskydd och vissa socialafrågor, såsom jämställdhet. ställer sig tveksam till förslag somdiskuterats i reflexionsgruppen om att införa nya röstningsförfaranden mellanenhällighet och kvalificerad majoritet såsom "enhällighet minus ett" ellerkonstruktiv röstnedläggelse. Antalet beslutsprocedurer får inte öka i Rådetsamtidigt som de minskar i . På vissa områden, dock ejinom den gemensamma säkerhetspolitiken, kan övervägas att ersättaenhällighet med en utvidgad kvalificerad majoritet, s.k. superkvalificeradmajoritet. bör ger regeringen till känna vad som här anförts omförändringar i rådets arbete och om att stärka de nationella parlamentensställning.EuropaparlamentetCenterpartiet bedömer att det inte är aktuellt med en renodladinitiativrätt för parlamentet. bör på andrasätt stärkas eftersom parlamentet är det enda av EU:sinstitutioner som är direktvalt. anser attparlamentet skall ges ökade befogenheter att kontrolleraEU:s finanser genom uppföljning och utvärdering. Vi noteraratt regeringen anslutit sig till denna bedömning.Inte minst av öppenhetsskäl bör parlamentet ges en mer betydelsefull rollinom det rättsliga och inrikes samarbetet. Regeringens förslag på denna punktsynes väl övervägda. Genom att ge rätt att samråda inomdetta område ökar insynen för allmänheten och parlamentets delaktighet i detmellanstatliga samarbetet utan att det krävs mer överstatlighet. Ökatinflytande för ger dessutom de nationella parlamenten mertid och bättre information vilket torde innebära större påverkansmöjligheterunder beredningsprocessen.Förutom att fördragstexterna är svåra att överblicka är ocksåbeslutsformerna inom EU många och komplicerade. Detta måste förändras,dock utan att balansen mellan Rådet och förändras inågon större utsträckning. En tydligare koppling mellan en vissröstningsprocedur i Rådet och proceduren i böråstadkommas. Det synes vara rimligt att begränsa beslutsprocedurerna iEuropaparlamentet. Förutom de tre beslutsprocedurer, medbeslutande,samtycke och samråd, som föreslagit bör ävenfortsättningsvis , i frågor som rör EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik, ha rätt att få information om utvecklingen inomområdet.Regeringen kommenterar heller inte i skrivelsen förslagen frånEuropaparlamentet och reflexionsgruppen om att sätta ett tak på maximalt700 ledamöter för parlamentet vid en utvidgning. anser attSverige bör ägna denna fråga stor uppmärksamhet inför regerings-konferensen. En avsevärd del av den legitimitet som Europaparlamentetbesitter baserar sig på att parlamentets sammansättning speglar diversiteten idet europeiska partiväsendet. Den folkliga identifikationen med Europa-parlamentet och engagemanget i samband med val till kankomma att minska om enbart de stora partierna i respektive land ges reellachanser att få mandat i . anser att behovet aveffektivitet måste vägas mot kravet på representativitet. Av lika stor betydelsesom diskussionen om ett tak är frågan om att minska de små staternasöverrepresentation i parlamentet vid en utvidgning. bör motsätta sigeventuella förslag vid regeringskonferensen om att minska de små staternasöverrepresentation i och hysa stor tveksamhet till förslagom att sätta ett tak på maximalt 700 ledamöter i Europaparlamentet.Det är viktigt för ett ökat folkligt förtroende för EU-samarbetet att resurserna används på ett adekvat sätt. I ettsådant perspektiv är parlamentets flyttande mellan Brysseloch liksom placeringen av sekretariatet iLuxemburg oförsvarligt. Parlamentets verksamhet bör därförsamlas till en ort. bör driva denna fråga underregeringskonferensen. bör ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts om antalet ledamöter iEuropaparlamentet och om parlamentets arbetsformer.KommissionenCenterpartiet anser att rätten för varje land att nominera enegen kommissionär skall finnas kvar. Om det i ettutvidgningsperspektiv krävs en begränsning av antalet kom-missionärer bör detta ordnas genom att varje medlemsstatenbart ges rätt att utse en kommissionär. Då kommissionensuppgifter inte bör utökas i någon större omfattning kanförändringar av kommissionens arbetsformer behövaövervägas. Ansvarsområden bör kunna delas avkommissionärer från olika länder; eventuellt kan prövas attha kommissionärer utan egen portfölj eller med enbartuppföljningsuppgifter.Som tidigare framgått anser att en delad initiativrätt mellankommissionen och medlemsländerna bör tillämpas i större omfattning. Inomhela den nuvarande tredje pelaren bör råda delad initiativrätt. Enskildamedlemsländer bör i större utsträckning ha initiativrätt även inom områden därkommissionen exklusivt har sådan rätt . Slutligen bör kommissionen bliskyldig att besvara förslag från i enlighet med artikel 138b.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som här anförts om kommissionensarbetsformer.RegionkommitténRegionkommittén representerar ett regionalt och lokaltinflytande i EU som i övrigt har stora brister. Det lokala ochregionala inflytandet får inte begränsas till att regionerna gårsamman om lobbykontor i . Det är en stor brist attregionkommitténs roll inom EU-systemet inte beaktas iregeringens skrivelse. anser attregionkommittén bör få större inflytande inom samarbetetbland annat genom att stärka banden mellan Europa-parlamentet och regionkommittén. Regionkommitténsresurser bör stärkas i enlighet med reflexionsgruppensförslag. skall dessutom ges aktivrättskapacitet inför domstolen utan att subsidiaritetsprincipendärför ges en juridisk innebörd. Fördelningen av platser iregionkommittén - vilket är en nationell angelägenhet - börenligt baseras på valresultat i lokala ochregionala val. bör ger regeringen till känna vadsom här anförts om regionkommitténs arbetsformer.Övriga institutionella frågorSom tidigare framgått anser att EG-domstolensroll bör stärkas inom den tredje pelarens område. Sverigeskall sträva efter att domstolen ges rollen att lämna för-handsavgörande avseende hur konventionsbestämmelserskall tolkas. Domstolen skall också fungera somtvistlösningsorgan om oenighet uppstår mellanmedlemsländer om tillämpningen. anser attprincipen om en domare från varje land inte skall förändras.Vi instämmer också i kravet på förändringar inom domstolensom främjar snabbare avgöranden.Både det rent brottsliga fusket med EU:s medel och allmänt slöseri ochineffektiv hantering av gemenskapens medel inom unionens olika organ hotarallvarligt det folkliga förtroendet för unionen. För att komma tillrätta meddessa problem krävs att revisionsrättens ställning säkerställs. Regeringensförslag på detta område synes väl övervägda. Förhoppningsvis kommerkonventionen om skydd av EU:s finansiella intressen att bli ett verksamtinstrument i detta arbete. bör ger regeringen till känna vad somovan anförts om kampen mot bedrägerier och slöseri inom EU. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om suspendering av en medlemsstat och ominförandet av en utträdesparagraf,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal självstyrelse, förstärkning avsubsidiaritetsprincipens tillämpning samt upprättandet av enkompetenskatalog,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att påskynda EU:s utvidgningösterut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sysselsättningspolitik inom EU,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EMU:s tredje steg,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar av artikel 102a samt om upprättandetav gröna räkenskaper,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördragsändringar för att stödjajämställdhetsarbetet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka konsumenternas ställning i fördraget,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka djurskyddslagstiftningen inom EU,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en huvuduppgift för EU skall vara att främjaen hållbar utveckling såväl inom EU som globalt,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillämpa minimiregler också för varor ochförstärka medlemsländernas rätt att gå före och införa strängare krav,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att reformera EU:s transportpolitikoch politiken för att utveckla transeuropeiska nät,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om revidering av Euratomfördraget,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska undantag på kemikalieområdet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beslut om att införa gemensamma ekonomiskastyrmedel bör fattas med kvalificerad majoritet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur bör driva en reformering av CAP,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stödja utveckling av regioner i EU:s ytterstaperiferi,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för att inom EU utvecklaförmågan att delta i fredsfrämjande och humanitära insatser samt omen klarare uppdelning av ansvar mellan EU och VEU,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbetet i rättsliga och inrikes frågor,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att värna de officiella språkens ställning,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i rådets arbete och om att stärka denationella parlamentens ställning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet ledamöter i och omparlamentets arbetsformer,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommissionens arbetsformer,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionkommitténs arbetsformer,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kampen mot bedrägerier och slöseri inom EU.