mot · GK02K602 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundSverige skall enligt en överenskommelse i full partipolitiskenighet få ett inslag av personval i allavalen 1998. Systemet som testades i sju kommuner 1994 ochi Europaparlamentsvalet innebär att det gamlalistsystemet, som ger stort inflytande åt de olika partierna attstyra sammansättningen, består men kompletteras av enmöjlighet för väljarna att visa personpreferens genom att fåsätta ett kryss för en kandidat.Förändringen har tillkommit för att vitalisera den svenska demokratin ochför att förbättra kontakten mellan väljare och valda. Förhoppningsvis kan enövergång till personval bidra till att göra våra beslutsfattare mer kända ochdärmed bidra till att minska det växande politikerföraktet.Förslag till spärrarDen föreslagna modellen kan inte sägas vara ett riktigtpersonval i den meningen att väljarna fullt ut styr vilka somskall representera dem. Stort inflytande finns kvar förpartierna. De får internt styra rangordningen på listan. Dettahar överenskommits i full visshet om att denna styrning ipraktiken gör att väljarnas möjligheter att ändrapersonuppsättning i blir mycket begränsad.Det förstärks än mer av att den överenskomna spärren som varje ledamotmåste passera för att kunna bli personvald satts så högt som till . Föratt bli personvald måste av det egna partiets väljare i kandidatensvalkrets sätta ett kryss för hans eller hennes namn. Uppskattningsvis harantagits att bara cirka hälften av väljarna kommer att använda möjligheten attrösta på person, vilket förstärker partiinflytandet över vilka som skall väljaspå bekostnad av väljarnas möjligheter att påverka.De statliga utredningar som sett över detta har varit medvetna omproblemet. argumenterade i sitt slutbetänkande Ökatpersonval (SOU 1993:21) för att välja en spärr på för attgarantera partierna fortsatt stort inflytande över vilka som skulle komma attrepresentera dem. Kommittén fastnade för . I Europaparlamentsvaletanvändes dock en femprocentsspärr eftersom hela riket utgjorde en valkrets.I Nomineringsrätts- och valkretskommitténs slutbetänkande, Utvärderatpersonval (SOU 1996:66) konstateras att denna femprocentsspärr legat välhögt, om målsättningen varit att få flertalet av våra parlamentariker att blipersonvalda. Hälften av våra 22 Europaparlamentariker är nu personvalda,men personröstningen förändrade inte vilka som de facto kom att representerade olika partierna.Kommittén säger att en höjning till skulle minska personvaletseffekt ytterligare. Kommittén nämner till och med att personvalet kan få såliten betydelse att många väljare kommer att vända personvalet ryggen. Ensänkning till även för riksdagsvalet vore därför motiverad.Kommitténs majoritet stannar dock för . De hänvisar till att dettaär en möjlighet till ett första fullskaleförsök och att förändringar därförefteråtkan göras. Kommittén känner sig bunden av den tidigare överenskommelsen.Moderaterna, argumenterar i ett särskilt yttrandeför en direkt övergång till en femprocentsspärr.Skilda förutsättningar iskilda valkretsarI SOU 1993:21 Ökat personval finns en argumentering på s.123-127 för att en kollektiv spärrgräns för hela landet ipraktiken ger helt olika förutsättningar för kandidater frånolika valkretsar och olika partier. Reglerna innebär ipraktiken att personvalsspärren nås enklare i små valkretsardär mindre partier enbart har ett mandat och att omväntmöjligheten att bli personvald i en stor valkrets från ett partimed flera mandat i det närmaste blir omöjligt. Det ledde tillförslag om delning av större valkretsar som avförts fråndagordningen. I slutbetänkandet från den senarepersonvalskommittén görs dock ingen skillnad påolika valkretsar. Förslaget är i alla valkretsar.Differentierade spärrarDet enda som är sämre än dagens system som inte möjliggörför väljarna att styra vem som representerar dem är ettsystem som utlovar inflytande men som i praktiken inte gernågot. Höga spärrar i större valkretsar kan få till effekt att destora partiernas väljare inte kommer att kunna påverka vilkasom företräder dem. Det är särskilt allvarligt i de folkrikavalkretsarna eftersom bland annat den statsvetenskapligaforskningen i har visat att väljarnaspersonkännedom om sina riksdagskandidater är sämst i destora städerna.Idén med att införa personval måste vara att de flesta riksdagsledamöternaockså skall kunna titulera sig personvalda. Det ger en större tyngd och känslaav förankring till den enskilde ledamoten och leder till ett system därinflytandet för några få i partiledningen bättre balanseras av väl förankradeledamöter.För att möjliggöra större genomslag för personvalet bör isitt kommande beslut om reglerna för personvalet redan nu underlättamöjligheterna att bli personvald också från stora valkretsar med flera mandatför det egna partiet.Problemet kan indelas i två delar. Det första gäller stora valkretsar. AvSveriges 29 riksdagsvalkretsar kan två sägas avvika uppåt i storlek.Stockholms stad hade 1994 drygt 520 000 röstberättigade och ländrygt 690 000 röstberättigade. Övriga valkretsar, utom den lilla valkretsenGotland, pendlar mellan cirka 150 000 och 300 000 röstberättigade.Det andra problemet gäller partiernas storlek. De flesta ledamöterna frånriksdagens fem minsta partier är ensamt invalda för det egna partiet från sinvalkrets. Att som ensam ledamot, eventuellt i konkurrens med ytterligarenågon potentiell kandidat, uppnå av de personliga rösterna fårbetraktas som fullt möjligt. I flera fall kan här stimulerande konkurrensmellan två eller tre kandidater faktiskt komma att avgöras av personrösterna.I de två största partierna, och Socialdemokraterna, är det dockoftast flera ledamöter som blir invalda och flera som dessutom kan sägas hagoda möjligheter att komma in vilket leder till att många här skall slåss om depersonliga kryssen. I valkretsar där fem eller fler ledamöter väljs in för detegna partiet blir det mycket svårt att bli personvald. Översatt till 1994 årssiffror gäller det främst där Socialdemokraterna erhöll niomandat och åtta, samt där (s) fick 14 mandat och(m) elva. Socialdemokraterna fick dessutom fem eller fler mandat i allavalkretsar 1994 utom , , , och SödraÄlvsborgs valkretsar.Avskaffa spärren iStockholmsregionenSkall personvalet få resultat i de två Stockholmsvalkretsarnabör spärren helt tas bort. Partierna har redan haft stormöjlighet att påverka vilka som blir valda eftersom alla somär valbara är godkända och uppsatta av det egna partiet. Dengjorda rangordningen styr dessutom, har gjorda försök visat,i hög utsträckning vilka väljarna röstar för. Ju högre pålistan, desto fler personliga kryss, har varit utfallet.Personvalet borde därför i de två största valkretsarna fågenomföras helt utan spärrar. Alla som väljs in blir dåpersonvalda och antalet personliga kryss styr i vilkenordning kandidaterna blir invalda. Väl genomfördapersonliga kampanjer kan då också bryta den rangordningsom partierna fastställt och faktiskt möjliggöra för inval avkandidater som annars inte hade blivit invalda.I valkretsar där ett parti erhåller fler än ett fast mandat bör spärren sänkastill för det partiet . Det kan kritiseras för att komplicerareglerna för väljarna, men har den fördelen att den skevhet i förutsättningarsom föreligger med en kollektiv spärr lika för alla delvis undanröjs.En intressant lösning som också skulle kunna testas är att de olika partiernapå sina partistämmor eller motsvarande högsta beslutande organ själva fickbestämma vilken nivå på spärren, om ens någon, som det egna partiet villeanvända sig av. Det skulle då bli en del av det egna partiets profilering idemokratifrågor och syn på behovet av personval som skulle kunna fågenomslag. Partier som gärna ser större väljarinflytande kan besluta att detpartiets väljare får personrösta utan spärrar, medan andra som hellre ser störreinflytande för inre maktgrupper kan välja att sätta en spärr. därfungerande optisk röstsammanräkning används blir det enklare att geutrymme för denna typ av berikande av de demokratiska förutsättningarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att och stadsriksdagsvalkretsar skall genomföra personvalsröstning utannågra spärregler i enlighet med vad som anförts i motionen,2.3. att beslutar om flexibla spärregler förpersonröstningen i enlighet med vad som anförts i motionen..11FStockholm den 27 september 1996Fredrik ()