mot · GK02N252 · 1996-10-07 00:00:00 — Vadovan sagts om utvecklingen av den gröna sektorn bör ges regeringen tillkänna.Kompetensutveckling iföretagenKunskap och kompetensutveckling utgör en investering försåväl samhället som helhet som för företag och individer.Kompetensutveckling i direkt anslutning till arbetet är denenskilt viktigaste komponenten i företagens strategi för attuppnå effektiva organisationer. Huvudansvaret för dennakompetensutveckling ligger på företagen. Samhällets uppgiftär att skapa förutsättningar för att kunskaps- ochkompetenshöjande åtgärder blir tillgängliga i ett företagsutveckling.I och med tillväxtpropositionen har även egenföretagare fått möjlighet atterhålla stöd till kompetensutveckling genom EU:s mål 4-program. Tidigaretalade man om anställda. har det förändrats så att alla verksamma iföretagen har möjlighet att ta del av denna kompetensutvecklingsmöjlighet.LärlingsutbildningCenterpartiet har i en annan motion föreslagit att en form avlärlingsutbildning bör införas i . Det har visat sig attde som går en lärlingsutbildning ofta i och med detta får enchans att komma in på arbetsmarknaden.Uppfinnare och innovatörerForskning och utveckling är nyckeln till framtida framgångarför svenskt näringsliv. Forskningen måste på ett tydligt sättrelateras till sådana områden där svensk industri harförutsättningar att vara internationellt konkurrenskraftig.Även när vi har varit inne i en högkonjunktur harinvesteringarna i framtida högteknologiska varor och tjänstervarit blygsamma i Sverige.Detta är mycket allvarligt. Framväxten av företag som bygger påhögteknologiska produkter, måste stimuleras. Ett målmedvetet arbete för attta tillvara och utveckla innovationer måste stimuleras. För att detta ska varamöjligt krävs ett bra samarbete mellan näringsliv, universitet och högskolorsamt kapitalmarknaden.Det är ett faktum att dagens svenska storföretag inte själva kommer attkunna stå för den tekniska förnyelse som vi behöver. Det etableradenäringslivet måste främja de möjligheter, som finns i det egna företaget attutveckla avknoppningsföretag som startats av anställda som vill utveckla enaffärsidé som inte passar in i den egna verksamheten.Satsa på innovatörernaInnovationer är samhällsekonomiskt mycket lönsamma.Innovationsverksamhet är en av de viktigaste faktorerna föratt uppnå industriell förnyelse och därmed ekonomisktillväxt. Innovationsverksamhet är något som kan ge enskildaföretag konkurrensfördelar. har innovationer etthögt samhällsekonomiskt värde som motiverarinnovationsfrämjande åtgärder vilka kan överbrygga desvårigheter som finns på vägen från idé till produktion.Idéer som leder fram till kommersiellt gångbara innovationer skapas ochdrivs fram av individer, oavsett om de arbetar på ett företag ellersjälvständigt. Att skapa och driva idéer är förenat med såväl stort ekonomisktsom personligt risktagande.Om den industriella förnyelsen ska fortskrida är det avavgörande betydelse att få fram nya idéer och uppfinningarsamt att få igång innovationsprocessen. För att stimuleradenna process erfordras såväl samhälleliga som privataengagemang. Det finns vissa generella förutsättningar sommåste finnas för att skapa ett gott innovationsklimat. Sådanaexempel är: Ett bra investeringsklimat, låg ränta, likartadspelplan för små som stora företag samt väl fungerandemarknader. måste det statliga stödet ochregelverket vara utformat så att prövningen blir så enkel sommöjligt.Centerpartiet anser att de innovationsbefrämjande åtgärderna bör haföljande inriktning: Bidra till förnyelse och tillväxt genom att vårda och utvecklakreativiteten hos uppfinnarna genom rådgivning och utbildning samtpersonlig service i olika nätverk. Stimulera en mångfald av idéer och uppfinningar som är en förutsättningför att så många bärkraftiga nya projekt som möjligt ska formuleras.Detta kan ske bl.a. genom professionell rådgivning. Bidra till att fler idéer kommer fram till marknaden genom aktivrådgivning och utveckling av entreprenörskap. Samverka med andra nationella och internationella organisationer för attöka kunskapen om uppfinnandets betingelser och därigenom effektivi-sera innovationsarbetet.Vad ovan sagts om inriktningen på det innovationsfrämjandearbetet bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser vidare att åtgärder för att förbättra innovationsklimatetbör ingå i det treåriga program för småföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxt som beslutade om i samband med sysselsättnings-propositionen.Kvinnors företagandeAv de företag som startades ägdes avkvinnor. Detta måste förändras. Det finns en stor potentialför kvinnors företagande som måste tas till vara. En liknandeexplosion, som den genomgick under första hälftenav är möjlig. Då var det kvinnornas massivainträde på arbetsmarknaden som gav ett lyft i produktionen.Idag kan kvinnors företagande få en liknande betydelse.Runt om i finns en enorm kvinnokraft med en unik förmåga attmed små medel ta sig an olika samhällsproblem, utvecklingsprojekt ochidéer. Ändå är kvinnorna inte särskilt synliga i företagsvärlden. Bakgrundentill detta är kanske att den traditionella näringspolitiken varit ensidigtinriktadpå mäns företagande och de branscher som traditionellt startas och drivs avmän. Undersökningar visar att kvinnor har en företagskultur som skiljer sigfrån männens. Kvinnor startar ofta företag i liten skala, lånar mindre än män,startar ofta företag i servicesektorn, jobbar gärna tillsammans med andrakvinnor i kooperativ m.m. I och med de stora förändringarna i offentligsektor öppnas också nya möjligheter för kvinnor att starta nya företag iverksamhet som tidigare bedrevs i offentlig regi.Det behövs alltså en ökad satsning på kvinnors företagande. Det handlarom att utnyttja all den kunskap och kapacitet som finns. Möjligheterna attkomplettera kvinnlig och manlig kompetens med varandra kan ge en storslagkraft för svenskt näringsliv . Ett tioårigt program sominnehåller rådgivning, utbildning och finansiering för kvinnors företagandebör utarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.Kvinnors behov av utvecklingsinsatser inom forskning, utbildnings- ochandra kompetensområden, liksom deras behov av råd, stöd och personligutveckling måste uppmärksammas bättre och stödjas. För dessa ändamålmåste de kvinnliga resurscentra som tagit initiativ till etablerasoch permanentas i varje län. Två andra åtgärder som har stor betydelse fördet kvinnliga företagandet och som bör nämnas är: kvittningsrätten och des.k. Dessa åtgärder har särskilt stor betydelse för kvinnor somofta startar företag i liten skala med eget kapital.Unga företagareBland ungdomar finns en kreativ kraft för skapande av nyaföretag. Företagsamhet bland ungdomar måste stimuleras påolika sätt och ett eget entreprenörskap måste bli ett naturligtalternativ till anställning. Fyrklöverregeringen genomfördeen rad åtgärder för att återupprätta somföretagarnation. Detta gällde även på utbildningsområdet därantalet platser på gymnasieskolan och högskolan utökades.Denna utveckling har fortsatt. De 30.000 nyautbildningsplatser som på initiativ av skatillskapas kommer att ha stor betydelse för att skapa tillgångpå välutbildade människor. Den satsning som görs kommertill stor del att komma små och medelstora högskolor till delvilket är av betydelse för det regionala näringslivet. Det ärviktigt att en del av dessa platser riktar sig till blivandeföretagare och entreprenörer.Förståelse för företagandets villkor måste grundläggas i ett tidigt skede.Utbildning som stimulerar till företagande och entreprenörskap bör därförges redan på grundskolenivå för att därefter byggas vidare på igymnasieskolan. Även på universitets- och högskolenivå bör utbildning ientreprenörskap erbjudas som en del i utbildningsprogrammen. Dagensutbildningar i entreprenörskap är ofta alltför kortfattade och smala. Det ärviktigt att dessa utbildningar ger en bred grund att stå på. Därför bör deomfatta såväl ekonomi, teknik, EU-rätt som språk. Vad ovan sagts omungdomar och företagande bör ges regeringen till känna.Offentlig sektor ochnäringslivDe ekonomiska villkoren för företagande är helt olika mellanoffentlig verksamhet och privat näringsliv. Kommunalverksamhet finansieras t.ex. via skatter medan privatföretagande är en verksamhet, som innefattar ett större måttav ekonomiska risker. Det är därför viktigt att det finns enrågång mellan dessa verksamheter. Om en kommun går ut påden öppna marknaden och driver företag, innebär det att dentar över delar av näringslivet. Kommuner bör därför intebedriva näringsverksamhet utanför den kommunalakompetens som stadgas i kommunallagen.I dagens läge pressas den offentliga verksamheten av en hård ekonomiskverklighet. Det är nödvändigt med strukturella förändringar för att få nedkostnadsnivån. För att erhålla så god service som möjligt inom deekonomiska ramar som ges är det viktigt att delar av upphandlingen av dennaservice sker i konkurrens.Om en verksamhet kan utföras lika bra och till en för skattebetalarnafördelaktigare kostnad av näringslivet istället för i t.ex. regi, börverksamheten läggas ut på entreprenad. Detta kan stimulera anställda inomden kommunala servicen att starta kooperativ eller egna företag vilket mångagånger säkerligen är mycket stimulerande för de enskilda individerna ochdärigenom innebär en god servicenivå. Vad ovan sagts om offentlig sektoroch näringsliv bör ges regeringen till känna.Kooperativt företagandeGrunden för kooperativ verksamhet är att en gruppmänniskor, företag eller organisationer går samman för attdriva en ekonomisk verksamhet som de alla behöver ochsom de gemensamt styr och ansvarar för i demokratiskaformer. Man kan säga att ett kooperativ är ett företag somdrivs enligt föreningsdemokratiska principer med ändamåletatt tillgodose medlemmarnas behov av verksamheten.Som tidigare nämnts är den kooperativa formen utmärkt för t.ex. anställdainom offentlig verksamhet som vill starta egen verksamhet. Det har ävenvisat sig att intresset bland kvinnor för att starta kooperativa företag ärstor.På tjugo platser i landet finns lokala kooperativa utvecklingscentra som irespektive län ger vägledning, utbildning och annat stöd till grupper som villstarta kooperativ. Vi anser att kooperativ är en verksamhetsform som börbejakas.I svensk lagstiftning finns den juridiska associationsformen ekonomiskförening som är avpassad för kooperativ verksamhet. Det är enligt vårmening av största vikt att konkurrenslagstiftningen är utformad så attkooperativ verksamhet inte missgynnas jämfört med andra associations-former. Detta bör ges regeringen till känna.I dag är ansvaret för de kooperativa frågorna uppdelat på ett flertaldepartement i . Såväl och Arbets-marknadsdepartementet som sysslar med dessa frågor.Denna uppdelning skapar osäkerhet kring ansvaret för de kooperativafrågorna. Visserligen är det en intern regeringsfråga hur verksamhetenfördelas mellan departementen. Men enligt vår uppfattning borde ansvaretligga på , eftersom det i första hand är fråga om ettnäringspolitiskt ansvarsområde. Detta bör ges regeringen till känna.Företagares sociala situationVi lever i en brytningstid. Internationaliseringen och denraska omvandlingen till följd av snabbt ökande kunskaperoch ny teknologi ger många nya möjligheter men också storaomställningsproblem. Arbetslösheten och den lösareanknytning till arbetsmarknaden som allt flera människorlever i beror inte bara på omställningsproblemen. Denökande otrygghet många människor upplever sammanhängerockså med att trygghetssystemen bygger på en verklighetsom allt färre lever i.Flexibilitet är inte längre bara en förutsättning för framgång i näringslivet.Genom öppenheten mot omvärlden och de snabba teknologiskaförändringarna har det blivit ett villkor för överlevnad.Smådriftsfördelarna har i allt fler sektorer blivit större än stordrifts-fördelarna. Framgångsrika organisationer består allt mer sällan av storakollektiv med enhetliga villkor för dem som deltar i verksamheten. Dentraditionella uppdelningen mellan arbetsgivare och arbetstagare har ocksåblivit allt mer irrelevant. blir det allt viktigare att iställettala omuppdragsgivare och uppdragstagare - och inte sällan växlar en och sammaperson mellan att då och då vara uppdragsgivare och då och dåuppdragstagare och i många fall kan samma person vara både och samtidigt.Arbetslöshets- och sjukförsäkringarna bygger på det gamla industri-samhällets normala organisation där flertalet är tillsvidareanställda. Villkorenför tillträde till dessa försäkringssystem är helt anpassade till dennasituation.I takt med att allt fler blir egenföretagare och/eller uppdragstagare är detockså fler som inte ryms inom de traditionella försäkringarna, så som de nuär utformade. Om inte trygghetssystemen reformeras i takt medomvandlingen av arbetslivet kan vi snart inte längre tala om att vi har ettgenerellt välfärdssystem.Centerpartiet är anhängare av trygghetssystem som ger alla del av dengenerella välfärden vid sjukdom och arbetslöshet. Det är dock viktigt förframtidens välfärd att trygghetssystemen reformeras så att de främjar, iställetför att motverka, den ökade flexibilitet i organisationen av varu- ochtjänsteproduktion som vår allt mer internationaliserade ekonomi ställer kravpå. Som framhålls i skriften Växelverkan () börtrygghetssystemet snarare utgöra en studsmatta tillbaka till arbetslivet än varaen föråldrad hängmatta.Det är viktigt att också egenföretagare och den växande grupp löntagaresom fungerar som uppdragstagare har en sådan ekonomisk grundtrygghet attfler vågar satsa på arbete i de former som är bäst anpassade till den modernatidens krav.Dagens regler för egenföretagare i a-kassan, med krav på avregistrering avfirma och varaktigt avbrytande av verksamheten för att äga rätt till ersättningfrån försäkringen, motverkar arbetslinjen och är inte anpassade till denmoderna ekonomins krav. Även för en växande grupp löntagare som irealiteten oftast är uppdragstagare brister det i regelsystemet.Centern har i annat sammanhang presenterat förslag om en sammanslagensjuk- och arbetslöshetsförsäkring (motion 1996/97:Sf224) som genom rimligersättning för inkomstbortfall kan ge grundtrygghet åt alla som står tillarbetsmarknadens förfogande. För att förbättra för egenföretagare ochuppdragstagare är det angeläget att systemen ändras så attegenföretagaren och dennes närstående ska kunna uppbära sjukersättningoch a-kassa om företaget p.g.a. arbetsbrist eller sjukdom läggs i malpåse.Trots att ett mycket stort antal utredningar arbetar med direktiv som syftartill att reformera delar av trygghetssystemen finns inget kommittéarbete därmöjligheterna att upprätthålla den generella välfärden i framtidens flexiblaarbetsliv, med en väsentligt större andel verksamma som egenföretagare ochuppdragstagare utreds. Med den takt som ekonomin och därmed arbetslivetförändras är det angeläget att ett utredningsarbete med det övergripandeuppdrag som skisserats i detta avsnitt av denna motion nu kan komma tillstånd. Detta bör ge regeringen till känna.Förädling av råvarorSverige har en unik position när det gäller tillgångar påråvaror inom skogs-, livsmedels- och mineralområdet. Våraråvaror är en förutsättning för ett fortsatt välstånd. Dennationella förädlingsgraden av dessa råvaror måste öka.Genom en väl utvecklad basråvaruförädling har godamöjligheter att ta marknadsandelar på världsmarknaden medmiljövänliga produkter.Sveriges stora skogstillgångar innebär möjligheter till utvecklings-möjligheter inom ett stort antal områden. Den nationella förädlingsgraden avdessa råvaror måste öka. Genom att i allt högre grad utnyttja den svenskaförnybara träråvaran skapas såväl nya företag som nya arbetstillfällensamtidigt som miljömässigt sämre alternativ får ge vika på marknaden. Föratt bättre ta tillvara denna resurs behövs en ökad samordning vad gällertillämpad forskning mellan landets universitet och högskolor samtnäringslivet. Vad ovan sagts om forskning bör ges regeringen till känna.Inom livsmedelssektorn finns också goda möjligheter för svenskaprodukter såväl på den nationella som på den internationella marknaden.Svenska livsmedel har ett gott rykte vad gäller miljöstandard och kvalitet iproduktionen. En utredning ska komma med förslag tillhur denna sektor ska kunna utvecklas.ExportTidigare karakteriserades mindre företag ofta somunderleverantörer till storföretag. Detta håller på attförändras. Allt fler mindre företag har internationellverksamhet. Ofta är länderna kring samt Norgeviktiga marknader för småföretagen. Dessa länder bildar enbas för fortsatt export till övriga världen.Det statliga stödet till exportfrämjande åtgärder inkluderar statsstöddaexportkrediter via AB , stöd samt netto-kostnaderna för det statliga exportkreditgarantisystemet via . Det statliga stödet till exportsatsningar måste tydligare än idaginriktas på att understödja mindre företags behov. Detta bör ges regeringentill känna.Turism skapar jobbInom har tillväxten inom turistnäringen växtmed som tillväxten i övrigthaft en nivå om . Utvecklingspotentialen i dennasektor är alltså omfattande. Turistnäringen är en utprägladsmåföretagarnäring som är av stor betydelse försysselsättningen, inte minst i glesbygdsområden. Näringen ärför närvarande mycket expansiv. Ökad miljömedvetenhetoch ökat intresse för naturupplevelser och vildmarksäventyrgör intressant som turistmål. Turism och resandeomsätter mer än iSverige. En ökad satsning på turism utifrån lokalamöjligheter och intressen skapar fler arbetstillfällen.För att turismen i ska utvecklas ytterligare måste näringen bli merkundorienterad istället för som produktorienterad. Näringen måsteanpassa sig till resenärernas önskemål och behov, bli bättre på såvälmarknadsföring som information och ha en tydligare profilering. Alltför oftautgår både produktutveckling och marknadsföring från våra egnareferensramar och låsningar vid administrativa gränser.En av förutsättningarna för att vi ska kunna ta tillvara de godamöjligheterna till ökad turism i är att turistnäringen uppleverstabilitet och kontinuitet. Samordning av statens insater behövs inom t.ex.region-, arbetsmarknads-, kultur- och miljöområdena för att stärkaturistnäringen.Dela NUTEKÅr 1991 bildades () genom en sammanslagning av ,och Styrelsen för teknisk utveckling.Centerpartiet motsatte sig då utformningen av dennaomorganisation som enligt vår mening innebar en alltför storkoncentration av olika verksamheter i en enda myndighet.Närings- och teknikutvecklingsverket är en centralförvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxtoch förnyelse samt för omställningen av energisystemet. Detär enligt vår mening olyckligt att ansvarar för bådadessa sakområden. Vi anser att bör renodlas ochenbart syssla med frågor rörande näringslivets tillväxt ochförnyelse. En särskild myndighet med ansvar föromställningen av energisystemet bör inrättas. Vad som ovansagts om delning av bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvensanalyser av regelförändringar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i redovisningslagstiftningen för att underlättavärdering av tjänsteföretag,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen inom den gröna sektorn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på de innovationsbefrämjande åtgärderna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett program för främjande av kvinnors företagande,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomar och företagande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig sektor och näringsliv,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kooperativ näringsverksamhet inte skall missgynnas ikonkurrenshänseende,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för de kooperativa frågorna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslöshetsförsäkring för företagare,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på det statliga stödet till exportsatsningar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delning av .