mot · GK02Jo520 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns flera skäl till att köttkonsumtionen bör minska iSverige och i världen. Vi kommer att belysa tre aspekter idenna motion:1. Solidaritet och resursförbrukning.2. HälsoaspekterInledningSpannmålstillgången per capita på jorden minskar sedan1984. Skälet är att världens spannmålsproducenter intelängre kan hålla jämna steg med befolkningsökningen. Omsvälten ska utrotas räcker det således inte längre med attkräva att maten distribueras rättvist, eftersom vi nu är på vägin i livsmedelsbrist. Denna livsmedelsbrist fördjupasdessutom av att fiskefångsterna per capita också fallit sedan1989. Fisket är inte uthålligt.Tidigare har jordens bönder kunnat öka produktionen snabbare änbefolkningstillväxten dels genom att bruka outnyttjad mark, dels genom attanvända nya jordbruksmetoder. finns inte mycket jungfrulig mark kvaratt plöja upp, och några nya revolutionerande jordbruksmetoder (som t.ex.när konstgödsel togs i bruk) finns inte inom synhåll. Markerosion ochurbanisering bidrar dessutom till att stora mängder matjord går förlorad förgott. Extensivt jordbruk ersätts av intensiv djuruppfödning med svåramiljöproblem som konsekvens.De globala livsmedelslagrenminskarFör att möta den hotande livsmedelskrisen måstespannmålsförbrukningen i de industrialiserade ländernaminska. Exempelvis förbrukar ca säd percapita och år. siffror är ungefär 800 kg.Spannmålsproduktionen per capita i världen är kring300 kg/år. Vi västerlänningar tar m.a.o. för oss mer än vadoss tillkommer. Skälet till vår höga spannmålskonsumtion äratt säden används för att föda upp djur, som mycketineffektivt omvandlar vegetabiliskt protein till animaliskt.Boskap kräver spannmål för att öka i vikt. Detfinns tendenser till ökad köttkonsumtiom i flera länder t.ex.Kina. Det finns också en tendens till minskandelivsmedelslager.År 1992 användes av jordens spannmål till foder. I takt medbefolkningsökningen kommer situationen att förvärras. Skörden ,som enligt förutspås bli spannmål,ger ett genomsnitt på per person till de 8,9 miljarder människor somdå förväntas leva på jorden. Den genomsnittliga spannmålskonsumtionenkommer då att vara lägre än nuvarande och närma sig nivå,som är runt per capita. Genom att se på indiernas kost, som inteinnehåller mer än ett kilo kött (lamm) per person och år, får vi en föraningom hur vår kosthållning måste förändras, om vi inte skall ta för oss mer änvår beskärda del. Den holländska grenen av miljö- och solidaritetsrörelsenJordens vänner drar samma slutsats i sin miljöutrymmesstudie. Enligt denmåste köttkonsumtionen minska i om spannmålenska räcka till alla.MiljöhänsynDjurhållning i stor skala innebär en omfattandemiljöförstöring. Det mest kända exemplet är den tropiskaregnskogen som, för att tillfredsställa våra matvanor, brännsoch skövlas för att bereda plats åt boskap. Jordens samladeboskapshjord, som uppgår till ca 1,3 miljarder djur, orsakardessutom jorderosion och ökenspridning då deras betandeoch hovar ödelägger jorden. Världens idisslare (nötkreatur,lamm m.fl.) bidrar också till växthuseffekten genom denmetangas som bildas då de bryter ned föda.Djurhållningen bidrar också till försurningen. Ammoniak avdunstar ibetydande mängder från gödselbrunnar och gödselstackar, för att sedan fallatillbaka i form av sura regn. Ammoniak bidrar även till övergödningeneftersom det också är ett gödningsämne. Även urin och exkrementer är ettstort miljöproblem som den intensiva djurhållningen förorsakar när de bidrartill en omfattande förorening av vattendrag. Detta är ett mycket stort problemi länder som och . Också i delar av med intensivdjurproduktion finns problem.Den globala vattenbristen blir ett alltmer akut problem och betecknas avvissa forskare som en tidsinställd bomb (Rädda Jorden, Porrit m.fl.). Idaganvänds av allt vatten i jordbruket till att producera mat och foder tillboskap. Enligt krävs det ofta 15 gånger så mycket vatten attproducera ett kilo protein från nötkött som motsvarande vegetabilisktprotein. Vattnet går åt bl.a. för att odla djurfodret, i form av djurensdricksvatten och i slakterierna. För att hushålla med jordens knappavattenresurser vore en minskad djurhållning önskvärd.Slutsatsen blir att ett samhälle, globalt eller nationellt, med avsikt att levaisamklang med naturen har goda skäl att övergå till en mer extensivdjurhållning, som är långsiktigt hållbar och inte utarmar naturresurserna.Ett sätt att göra det är att öka det ekologiska lantbruket. Huvudmålet fördet ekologiska lantbruket är att utforma resurseffektiva, kretsloppsbaseradeproduktionssystem som ger minimal miljöpåverkan och producerar livsmedelmed hög kvalitet i ordets vidaste bemärkelse. Andra viktiga mål är att gehusdjuren livsbetingelser som tillgodoser deras naturliga behov, samt attbevara och utveckla ett kulturlandskap med artrikedom och genetiskmångfald.Ekologiskt lantbruk eftersträvar därför en produktion som bygger på lokalaoch förnyelsebara resurser, på ett optimalt utnyttjande av solenergin och avjordens biologiska produktionsförmåga samt på en hög recirkulationsgrad.Växtnäringsförsörjning och växtskydd baseras på en varierad växtföljd därvallen, med sin blandning av gräs och kvävefixerande baljväxter, spelar denavgörande rollen. Den ekologiska djurhållningen fungerar som en integreraddel i produktionssystemet. Djurtätheten anpassas till gårdens foderproduk-tionsförmåga. De stora djurkoncentrationerna som är en huvudorsak tillproblemen med växtnäringsläckage blir därför omöjliga vid ekologiskproduktion.Hälsoaspekter påköttkonsumtionMånga människor väljer att skära ned på eller helt uteslutakött och andra animaliska livsmedel ur sin kost. Detta urmiljö- och resursförbrukningshänseende positiva beslut stödsinte nämnvärt av statsmakten. Vår förhoppning är attregeringen mer aktivt ska främja denna livsstil. Det skullekunna ske exempelvis genom att man främjar utbudet avvegetarisk mat vid offentliga inrättningar, att man med hjälpav skatter och subventioner bidrar till en omställning avjordbruket från djurhållning till mer produktion av spannmål,frukt och grönsaker, att man med hjälp av gröna skatter låterden miljöförstöring som köttproduktionen innebär avspeglasi priset, att man informerar allmänheten om konsek-vensernaav vår köttkonsumtion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett samlat program för hurkonsumtion av kött i kan minska,2. att hos regeringen begär att kraftfullt agerar för att EUskall anta ett program för hur konsumtion av kött inom EU kan minska,3. att begär att regeringen i internationella fora driver kravet påen långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion.