ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo526 · 1996-10-07 00:00:00 — Nuvarande bestämmelser för burhöns innebär att dagensbursystem inte ska få förekomma efter 1999. Avsikten medbeslutet att genomföra förändringar var att genäringen tid att finna passande och konkurrenskraftigaalternativ. Sedan det första beslutet om förbud togs haremellertid mycket hänt som påverkar äggmarknaden.Medlemskapet i Europeiska unionen innebär fri rörlighet också förmatvaror inom EU. För ägg innebär det att vi i kan förbjudaäggproduktion i bursystem, medan det ändå kommer att finnas äggproducerade i liknande system från övriga EU-länder. Ett förbud får som endaföljd att vi slår ut en svensk näringsgren.För närvarande driver näringen ett omsorgsprogram som syftar till attkvalitetssäkra äggproduktionen. På det viset sker också förbättringar i dagenssystem.Under perioden har vi också fått en ökande produktion av ägg frånfrigående höns och från höns i olika alternativa uppfödningssystem, som t exi stora grupper inomhus. Efterfrågan på ägg från dessa alternativa system ärännu inte så stor som tillgången varför vissa partier säljs som ägg frånkonventionella system.Allt talar för att vi bör låta konsumenterna avgöra vilkaproduktionsmetoder som ska premieras på marknaden. Väljs de dyrarealternativt producerade äggen kommer produktionen av dessa att öka. Väljs istället ägg från dagens produktionssystem kommer denna produktionsform attfinnas kvar. En minimistandard bör dock finnas av djurskyddsskäl. Detnuvarande burförbudet bör avvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bursystem för höns.
mot · GK02Jo527 · 1996-10-07 00:00:00 — Rätt användning av kodressörer främjar enligt vetenskap ochpraktisk erfarenhet djurhälsan. Djurskyddsförordningens 15§ bör därmed ändras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kodressörer.
mot · GK02Jo528 · 1996-10-07 00:00:00 — Bekämpning av varroa bland bin Biodling är en viktig näring, dels genom produktionen avhonung, dels också och framförallt genom binas arbete sompollinatörer och landskapsvårdare. Den har under senareårtionden varit hotad genom infektion av amerikanskyngelröta resp varroa. Den förra har genom aktivbekämpning kunnat bemästras, medan varroan alltjämt ökar iomfattning och orsakar näringen och samhället storakostnader.Från 1991 fram till nu har antalet angripna samhällen ökat från några tiotaltill storleksordningen 10 000 samhällen. har antaletbisamhällen minskat med . Huvuddelen av denna sänkning kan antasvara föranledd av endera inträffad infektion av varroa eller bedömd risk förinfektion. Därtill kommer att ett stort antal vildbisamhällen infekterats. Ikontaminerade områden ger utebliven pollinering väsentligt minskadeskördar av bär, frukt och jordbruksgrödor.Det är alltså hög tid att byta strategi från att "förhindra spridning av" tillatt"bekämpa" varroan. Detta kräver förändringar i aktuell lagstiftning, en planför aktiv bekämpning samt ett visst statligt stöd för denna bekämpning. Dettastöd finansieras inom aktuellt utgiftsområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ändrad lagstiftning, i syfteatt utrota varroasjukdomen bland bin,2. att som sin mening ger regeringen till känna om behovet av enplan för bekämpning av varroasjukdomen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett statligt stödsystem.
mot · GK02Jo529 · 1996-10-07 00:00:00 — att hos regeringen begär lagförslag som innebär förbud motfrisläppande av gentekniskt förändrade organismer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konvention som förbjuder frisläppande avgentekniskt förändrade organismer,7. att hos regeringen begär förslag till grundlag som innebär attpatent på liv förbjuds,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention som förbjuder patent på livsformer,39. att hos regeringen begär lagförslag som medför förbud motgenmanipulation av djur och växter enligt vad som i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av genmanipulerade livsmedel och andra produkter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av genmanipulerade produkter.
mot · GK02Jo531 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt 2 § djurskyddslagen skall djur behandlas väl ochskyddas mot onödigt lidande och sjukdom.Den 1 juli 1990 gjordes ett tillägg till paragrafen som säger: att djur somutnyttjas i djurförsök inte anses vara utsatta för onödigt lidande ellersjukdom om försöken har tillstyrkts av en djurförsöksetisk nämnd.Detta tolkas på ett sätt som leder till att tillsynsmyndighetens möjligheteratt utföra tillsyn och vid behov ingripa försvåras och ibland omöjliggjorts.Den etiska nämndens prövning är administrativ och grundas på densökandes uppgifter och handlingar. Och det är endast sökanden som kanbegära omprövning av nämndens beslut, inte tillsynsmyndigheten.Uppföljning och tillsyn av djurförsöken ska utföras av den lokalatillsynsmyndigheten, som har tillgång till lokaler och handlingar, och skallkunna vidtaga sanktioner. Deras beslut kan överklagas.Men på grund av tillägget i 2 § har tillsynsmyndigheten i praktikenfråntagits möjligheten att ingripa mot lidande och sjukdom, eftersom denetiska nämndens beslut att tillstyrka försöksverksamheten anses "garantera"att djuren inte utsätts för onödigt lidande eller sjukdom.Djurskyddslagens 2 § bör skrivas om så att man får en rimligare balansmellan den etiska nämndens beslut och tillsynsmyndighetens praktiskauppföljning av konsekvenserna av nämndens beslut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en justering av 2 § djurskyddslagen, i syfte att getillsynsmyndigheten de befogenheter som krävs för att kunna hävda de etiskakrav som ställts upp av den etiska nämnden vid tillståndsgivningen, samtövriga krav enligt djurskyddslagen.
mot · GK02Jo532 · 1996-10-07 00:00:00 — medlemskap i medför att vi nu har möjlighet attpå olika sätt agera för en förbättrad etik pådjurskyddsområdet långt utanför gränser.Förbud mot kosmetikatesterpå djurInom EU:s medlemsländer används ca 40.000-50.000 djur itester för kosmetiska produkter eller råvaror, trots att EU i ettdirektiv har förbjudit försäljning av kosmetika ochhygienprodukter som testats på djur från och med 1 januari1998. Förbudet träder ikraft under förutsättning att det finnsinternationellt accepterade alternativa testmetoder. Enavstämning skall ske /97, och förbudet kankomma att skjutas upp på obestämd tid.Användningen av tester på djur har minskat på grund av kraftfullaopinionsyttringar och konsumentpåtryckningar till förmån för produkter somtestats med alternativa metoder. I förekommer inga tester med djur.Sverige bör nu vara ett föregångsland genom att kräva ett förbud på etiskagrunder.Riksdagen har uppmanat regeringen att komma med ettlagförslag om att förbjuda dessa tester på djur. Det är viktigt att markeraSveriges hållning att djurtester för denna typ av produkter inte står iöverensstämmelse med god etik. Här kan bli en föregångare på EU:sgemensamma marknad.Transport av levande djurTransport av levande djur i andra länder än , inteminst mellan EU-länder, men även till och från tredje land,är den djurskyddsfråga som rönt störst uppmärksamhet undersenare år.Sverige har inledningsvis som ny medlem aktivt drivit krav på förbättradedjurtransporter av etiska skäl. Det finns också rent ekonomiska konkurrens-motiv att ställa lika höga krav i som i Sverige.Lönsamheten i ex. grisuppfödningen i är nu mycket pressad. Förförsta gången har svenska grisar exporterats levande från Skåneoch för att slaktas i Tyskland.För att skall bibehålla sin trovärdighet ifråga om högt ställda kravpå djurskydd i alla sammanhang, bör åtgärder vidtagas för att bättre kunnakontrollera transporterna av levande djur. Ett samarbetsprojekt med andraEU-länder bör inledas för att följa transporter som går mellan olika EU-länder för att dokumentera att hanteringen av djuren sker på ett etiskt till-fredsställande sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en förbudslagstiftning mot djurtestning av kosmetikaoch hygienprodukter och i dessa ingående råvaror,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kartlägga och dokumentera huruvida djurskyddetåsidosätts vid transporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländer,3. att hos regeringen begär att den i en skrivelse redogör för vilkaåtgärder regeringen har vidtagit i EU-arbetet, och i andra internationella fora,för att främja bättre djurhållning och djurskydd.
mot · GK02Jo533 · 1996-10-07 00:00:00 — Med "functional food" menas livsmedel som i ett eller annatavseende har en specifik och dokumenterad fysiologiskeffekt, t ex margarin som sänker kolesterolhalten, ägg somger fertilitet, fiberrikt bröd eller filmjölk med nyttigbakterieflora. Livsmedlen ska förebygga sjukdom, inte iförsta hand bota sjukdomar. Enligt ochLivsmedelsverket finns inte begreppet. Om producentenpåstår att hans vara lindrar, botar eller förebygger sjukdomarska den säljas som läkemedel eller naturläkemedel, och dåkrävs att den prövas, godkänns och registreras hosLäkemedelsverket. Att få en vara klassad somnaturläkemedel är svårt, endast 14 produkter anses idaguppfylla de hårt ställda kraven.I är "functional food"-begreppet etablerat som en blandning avlivsmedel, kosttillskott och läkemedel och styrs av en särskild lagstiftningsom reglerar marknaden för dessa produkter. Att det saknas svenska reglerför denna typ av livsmedel är otillfredställande ur konsumentsynpunkt,varorna har hamnat i en gråzon mellan livsmedelslagstiftningen ochläkemedelslagstiftningen. Därför anser vi att lagstiftningen bör preciseras pådetta område och sambandet mellan "functional food" och hälsa klarläggas.Svenska regler för försäljning och märkning måste utarbetas och läggas fast. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning kring s.k. functional food.
mot · GK02Jo535 · 1996-10-07 00:00:00 — Transport av renar till slakt Renar som är det djurslag bland lantbrukets djur som leverfriast under sin tillvaro fram till slakt har under senare årslaktats på särskilda slakterier, ofta långt ifråninsamlingsplatsen. Transporter som tagit ellermer har rapporterats och polisanmälningar skett i ett antalfall, senast gällde det ett fall med transporter mellanHärjedalen och , där ett antal renar var dödavid framkomsten och andra skadade.Transport av renar till slakt är en mycket tveksam företeelse fråndjurskyddssynpunkt, även om transporten skulle genomföras på kort tid.Stark kritik har riktats mot transporterna av renar till slakt från veterinäreriNorrland. Någon tillsyn sker knappast alls, eftersom de flesta kommuner iNorrbotten endast utövar tillsyn av djurtransporter efter anmälan.Det transportstöd som utgår möjliggör dessa orimligt långa transporter. Attrenen som levande djur sorterar under jordbruksprodukter och därmed ansestransportstödsberättigad måste ses som tveksamt och bör därmed ses över. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av transportstödet för levande renar.
mot · GK02Jo537 · 1996-10-07 00:00:00 — Trakékvalster (Acarapis woodi) orsakar en sjukdom hos binsom innebär att många bisamhällen dör där parasitennyetableras. Kvalstret är aldrig påträffat i . Det finns idelar av och har haft en mycket snabb utbredning iNordamerika sedan det först upptäcktes med åtföljandestora ekonomiska förluster för biodlarna.Genom de regler som gäller måste bin före införsel tillSverige besiktigas. ansvarar för att denna besiktninggörs och , , utför självakontrollen.I regeringens budgetproposition framgår under anslag E 5 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar att inom ramen för medlemskapsavtalet pågårhos en utvärdering av möjligheterna för att erhållas.k. tilläggsgarantier för ett antal djursjukdomar. bör med kraft hävdaatt trakékvalster bör vara en av de sjukdomar för vilka särskilda införselreglerskall gälla. Om tilläggsgarantier erhålls bör de också innebära att dezongränser som finns inom för att hindra spridning avvarroa (Varroa Jacobsoni) får bibehållas.En undersökning beträffande förekomst av trakékvalster i gjordes1994. Denna har dock bedömts som otillräcklig som beslutsunderlag avkommissionen. För att ge erforderligt underlag för att med kraft hävda ettsvenskt införselförbud av bin måste en mer omfattande undersökning görasför att dokumentera att trakékvalster inte finns inom gränser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utföra en undersökning om förekomsten avtrakékvalster i i syfte att bevara kontrollen vid införsel av bin iSverige.
mot · GK02Jo602 · 1996-10-07 00:00:00 — I växer nu ett kraftfulltuniversitetslandskap fram med universitet i ,och och en ny högskola i ,grupperade längs samma korta och snabba järnvägslinje ochcentrerade runt ledande internationellaflygplats på . Denna region är också det naturligacentret för det svenska jordbruket. Här finns också mitt iuniversitetsstråket - Ultunasfavoritbesparingsobjekt. Här finns också ett internationelltmiljöuniversitet och Lunds universitets ekologihus,livsmedelscentrum och tekniska högskola. I regionen finnsen rik industriforskning kring Balsgård, ,, , , PLM ochTetraLaval.Man kan konstatera att utbildningsnivån inom svenskt jordbrukoch livsmedelsproduktion med internationella mått är förhållandevis låg.Det är därför angeläget att äntligen förlöses från de besvärandebanden med , återfår bl.a. agronomutbildningen och tillföres skogligutbildning och forskningen (halva den svenska skogstillväxten sker söder omVättern).Som ett självständigt naturbruksuniversitet skulle bli en mycketbetydelsefull länk i den sydliga universitetsregionen och en dynamisk faktor iett blomstrande forskningsutbyte och motor i en dynamisk sydsvensklivsmedelsproduktion inriktad på hög kvalitet och "ren" mat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om .
mot · GK02Jo603 · 1996-10-07 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingsarbete inom skogsnäringen har mycket diskuterats om vikten ochbehovet av större forsknings- och utvecklingsinsatser inomskogsnäringen. Ett betydande antal motioner har i riksdagenväckts i dessa frågor. Bakgrunden är välkänd. Skogsnäringenspelar en avgörande roll för landets ekonomi ochsysselsättning.Näringen har satsat en förhållandevis liten andel av sin omsättningpå FoU-arbete. Detta gäller främst sågverks- och snickeribranscherna.Kritiska synpunkter har framförts på avvägningen mellan jordbruks- ochskogsbruksforskningen inom . Kritiken menar att detskogliga FoU-arbetet behandlas styvmoderligt som man efterlyseren dialog med branschen.Flera röster har markerat behovet av skogsforskningmed större tyngdpunkt på där en allt större andel avvirkesproduktion och skogsbruksvärdet utvecklas och återfinns. Näringen harsjälvfallet ett eget ansvar för sitt forsknings- och utvecklingsarbete. Ju merdetta är kopplat till direkta kommersiella tillämpningar desto tydligare ärdetta ansvar.För grundläggande forsknings- och utvecklingsarbete har dock staten ettsärskilt ansvar. Detta både kan och bör ske i en nära samverkan och dialogmed skogsnäringen med dess olika grenar.Staten bör enligt vår mening markera betydelsen av FoU-arbetet genom attvia ett antal statliga organ och myndigheter göra ett antal satsningar isamverkan med branschens aktörer. Vi förutsätter då medverkan från denhögre utbildningens sida.Runt om i landet finns intressanta idéer och projekt väl värdauppmärksamhet. I , som alltmer har kommit att utvecklas somen viktig del i ett skogligt nätverk för , finns ett antal projektmed betydande framtida potential exempelvis inom bioenergiområdet (), träbyggnadsteknik-flervåningshus i trä (Södra ) samt miljöanpassad skogsproduktion/skötsel (SLU /).Ganska naturligt är engagerad, direkt eller indirekt, iflera delprojekt. Att dra nytta av "korsbefruktningseffekten" från andraämnen och traditioner är en väsentlig komponent i detta arbete.Denna typ av projekt har en omfattning och karaktär som närmastförutsätter statlig medverkan i någon form.Mot bakgrund av det vi kortfattat anfört tycker vi det finns starka skäl fören tydligare markerad satsning på skogligt FoU-arbete. De projekt som ovannämnts bör rimligtvis ha goda förutsättningar att återfinnas i önskvärdaframtidssatsningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av statliga satsningar på FoU-arbetet inomskogsnäringen.
mot · GK02Jo605 · 1996-10-07 00:00:00 — Miljövänligare och produktionssäkrare vattenbruk I finns en av landets största ålodlingar. Den drivs iett recirkulerande vattensystem på ett miljövänligt sätt.Avfallet utnyttjas som gödselmedel i jordbruket.Ifrågavarande verksamhet har byggts upp efter hand och utvecklats på ettbra sätt. Den kräver en kontinuerlig tillsyn och måste bedrivas med mycketstor noggrannhet avseende bl.a. vattenmiljön.Eftersom det inte finns någon större erfarenhet eller någon forskning närdet gäller denna typ av verksamhet ikläder sig nystartande företag storarisker. Denna osäkra företagsmiljö kan medföra höga initialkostnader. Detbetyder att nysatsningar inom detta område hämmas i hög grad. Denefterfrågan, som finns på exportmarknaden, utnyttjas inte på ett optimalt sätt.Det är ju samhällsekonomiskt oklokt att exportera ålyngel, vilket sker i storskala, i stället för färdig konsumtionsål.Vattenbruk i denna form kan bli en tillväxtfrämjande faktor på den svenskalandsbygden och ett alldeles utmärkt komplement till befintliga jord-bruksföretag. Det är emellertid rimligt att staten tar sig an uppgiften attsatsapå ett forskningsprojekt avseende recirkulerande vattensystem för att på dettasätt förbättra förutsättningarna för nya investeringar och volymökningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett forskningsprojekt avseende recirkulerande vattensystem.
mot · GK02Jo606 · 1996-10-07 00:00:00 — och världen står inför stora utmaningar påmiljöområdet. Det är inte längre en fråga om vi måste ändravåra levnadsmönster utan det är en fråga om hur. Vi vet att viframför allt i västvärlden lever långt utöver vad en hållbarutveckling kan tillåta. Vi tär på kapitalet, dvs jordens ändligaresurser. Vår livsstil är inte uthållig. Den nödvändigamiljöomställningen ställer bland annat stora krav påavancerad miljöforskning.I finns, förutom , (), samt . Detta gersammantaget en mycket stor kompetens inom det miljövetenskapligaområdet. Samtliga organisationer ingår också gemensamt i Centrum förmiljövetenskap vars uppgift är att stödja och utveckla miljövetenskapligforskning i regionen.Umeå universitet och har inrättatMiljöhögskolan i med och som bas. Miljöhögskolanär ett viktigt led för att förnya och stärka utbildning och forskning inom detmiljövetenskapliga området. Miljöhögskolan skall bland annat verka för nyafakultetsöverskridande utbildningar och för tillskapandet av forAdvanced . En forskarskola avses inrättas medMiljöhögskolan som drivkraft för att på så sätt tillgodose det stora behov avfakultetsövergripande kompetensutveckling som finns för att tillfredsställamiljövetenskapen. Den klassiska miljö- och hälsoinspektörsutbildningen harsedan länge sitt nationella fotfäste vid universitet.Inom universitet finns miljöinriktade professurer inom samtligafakultetsområden utom den odontologiska. Tillsammans med professurerinom angränsande kompetensområden vid och vid denskogsvetenskapliga fakulteten inom SLU skapas utomordentligaförutsättningar för en etablering av ett centrum för avancerad miljöforskning.Mot bakgrund av ovanstående är det en viktig och riktig prioritering atttillräckliga medel tillförs så att etableringen av ett centrumför avancerad miljöforskning och en forskarskola inom miljöforsknings-området kan påbörjas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etablering av ett centrum för avancerad miljöforskning i .
mot · GK02Jo607 · 1996-10-07 00:00:00 — Det sker en successiv förskjutning av tyngdpunkten imiljöproblematiken från lokal via regional till global nivå.En parallell förskjutning sker på det principiella planet motökat systemtänkande och analys av komplexa system och pådet praktiskt miljöpolitiska planet mot internationellafrågeställningar. Den stora fakultetsövergripande kompetenssom finns i gör väl lämpad för dengränsöverskridande forskning som är nödvändig för attkomma till rätta med globala miljöproblem och en hållbarsamhällsutveckling.Den sammantagna verksamheten vid , , samt medför attUmeå har en mycket stor kompetens inom det miljövetenskapliga området.Samtliga organisationer ingår också gemensamt i , vars uppgift är att stödja och utveckla miljövetenskaplig forskning iregionen.Umeå universitet och har inrättatMiljöhögskolan i . Denna är ett viktigt led i att förnya och stärka utbild-ningen och forskningen inom det miljövetenskapliga området. Enforskarskola avses inrättas med Miljöhögskolan som drivkraft. Därvidtillgodoses det stora behov av fakultetsövergripande kompetensutvecklingsom finns för att tillfredsställa miljövetenskapen. Den klassiska miljöut-bildningen i landet, miljö- och hälsoinspektörsutbildningen, har sedan längesitt nationella fotfäste vid . Denna utbildning har sedan ettantal år dels reformerats till magisterexamen dels fått sällskap med en radandra utbildningar och kurser med miljöprofil.Inom universitet finns miljöinriktade professurer inom samtligafakultetsområden utom det odontologiska. Tillsammans med professurerinom angränsande kompetensområden vid och vid denskogsvetenskapliga fakulteten vid SLU i skapar den sammantagnakompetensen i utomordentliga förutsättningar för etablering av ettAdvanced . börtillförsäkras de ytterligare resurser som krävs för etableringen och för enforskarskola inom miljöforskningsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etableringen av ett en forskarskola inom miljöforskningsområdet.