mot · GJ02L35 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:181 Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet KonsumentpolitikDet är en mänsklig rättighet att man som konsument fårinformation om de varor och tjänster som finns påmarknaden. Denna rättighet kan handla om allt från vadlivsmedel innehåller till att få tillgång till information i valetmellan en offentlig och en privat skola. Utan tillgång tillinformation på ett överskådligt sätt får man som medborgareingen reell valfrihet utan samhället blir segregerat. Utanursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration,märkning av genmanipulerade varor och miljömärkning kanman som konsument inte göra medvetna val utan måsteförlita sig på producenternas välvilja. En fungerandemarknadsekonomi kräver att konsumenterna har en starkställning på marknaden.EU-medlemskapet har stor påverkan på konsumenten. Den inre marknadenpåverkar vårt dagliga liv. har gett ut en bok som heter"European consumer guide to single market", översatt till svenska:"Europeisk konsumentguide till den inre marknaden". Denna bok tar upp denmest grundläggande information som du behöver som konsument och fyller213 sidor. Hur många har tillgång till denna bok som ger grundläggandeinformation som du som konsument på den inre marknaden behöver? Ochvem kan ge dig som konsument information om det som inte finns med iboken - då denna i princip bara tar upp allt det som EU är bra på och inte alltdet som EU är dåligt på? Även kommissionären för konsumentpolitik, EmmaBonino, konstaterar att EU-medborgare inte känner till sina grundlägganderättigheter i EU. Detta belyser delvis hur utsatt man är som konsument.Naturligtvis måste man tillgripa åtgärder som gör att konsumenterna får enreell valfrihet.I regeringens skrivelse för det svenska arbetet Konsumentpolitiken i EU -mål och inriktning för det svenska arbetet visar regeringen att man nu eftermedlemskapet inför en defensiv politik. Regeringen konstaterar bl a: "I vissutsträckning får alltså arbetet inriktas på att försvara redan vunnen terräng. "Var finns alla vackra och nödvändiga mål som man från ja-sidanpropagerade för under EU-valrörelsen? Har man redan efter lite mer än ettårs medlemskap gett upp den tidigare målsättningen för konsumentpolitiken?Konsumentpolitiska målEn viktig grundbult i konsumentpolitiken är att arbetet utgårfrån den enskilde och att målet skall vara att alla medborgareengagerar sig i konsumentfrågor.Miljöpartiet de gröna anser att målen för konsumentpolitiken skall vara1. att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska ochandra resurser medvetet, som man bibehåller eller helst ökarnaturkapitalet,2. att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden och få ettökat inflytande i samhället,3. att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas,4. att förändra konsumtions- och produktionsmönster i samhället till ettmiljöanpassat och resursbevarande system.Det konsumentpolitiska arbetet skall särskilt inriktas påhushållens baskonsumtiongrupper som är ekonomiskt ellersocialt utsatta eller av andra skäl har behov av särskilt stöd,att öka engagemanget på lokalnivån i första hand, men ävenfrämja konsumentintressena på det nationella ochinternationella planet.Den inre marknaden ochkonsumentpolitikenMedlemskapet i EU och EU:s inre marknad har enligtregeringens skrivelse lett till "pressade priser och attkonsumenterna får mer att välja på. Men medlemskapetställer också konsumenterna inför nya svårigheter. Genom attmarknaden vidgas blir det svårare för konsumenterna attöverblicka vilka varor som finns, vilken kvalitet de har ochvad de kostar. Risken för att dåliga och farliga varor kommerin på den svenska marknaden blir också större. "Inom EU sätts hänsynen till den inre marknadens funktion före hänsyn tillkonsumenten och miljön. har inte längre rätt att stänga ute ellerförbjuda varor som vi tycker är farliga eller ohälsosamma om EU är av enannan åsikt. Ej heller har vi rätt att, i de fall EU saknar regler, förbjudavarorsom är tillåtna i ett annat EU-land. Allt enligt den s k Cassis de Dijon-principen.Situationen bör naturligtvis vara den omvända. Hänsyn till konsumentenoch miljön måste sättas före hänsynen till den inre marknaden. Det är densom vill producera/exportera en vara som ska kunna bevisa att den är ofarlig.Även om regeringen verkar beredd att slåss för en bättre konsumentpolitikinom EU är det ändå den gemensamma marknaden som är det viktigaste.Detta genomsyrar hela skrivelsen och kan exemplifieras genom följande citat(från skydd för hälsa och säkerhet). "Om konsumenterna skall kunna fåförtroende för en gemensam marknad med fri rörlighet för varor och tjänsterkrävs att de kan lita på att de varor och tjänster som finns på marknaden ärofarliga." Produktsäkerheten är alltså inte viktig i sig eller för konsumenten,men för förtroendet för den fria marknaden. Även i riksdagsarbetet hänvisarregeringen ofta till att "regler kommer i konflikt med de åtaganden somSverige gjort med sitt medlemskap i ". När man sätter den gemensammamarknaden före konsumentbehov så missgynnar man konsumenterna.Det är positivt att man på övernationell nivå kan träffa överenskommelserom miniminormer för miljö-, hälso- och säkerhetsregler och krav påinformation om varor och tjänster. Och detta anser vi att regeringen skaverka för inom ramen för nordiskt samarbete, EU och andra internationellasammanhang.Samtidigt bör man från regeringen motverka att länder inom EU användersubsidiaritetsprincipen som täckmantel för att motverka gemensammaåtgärder inom konsumentskyddslagstiftningen där EU har en klar skyldighetatt agera.Utöver regeringens strävan att ändra i artikel 129a för att stärkakonsumentskyddet så bör regeringen även verka för att förtydliga ochförstärka konsumentskyddet i artiklarna 92 och 100a.Det är dock oklart hur regeringen ska tackla detta problem, man sägeringet konkret om hur man ska undvika problemet med EU:s regler.Regeringens linje bör vara att våga kämpa för konsumenternas ställning påden inre marknaden. Därför anser vi att regeringen bör driva dessa frågor tillEG-domstolen.I sammanhanget måste också nämnas att som Sverigesanslutning till den inre marknaden har ökat mängden varor så har det ocksåförsvårat handel med de länder som inte är med i EU.Konsumentinflytandet i EUMiljöpartiet ser det som nödvändigt att det finns flera dvs enmångfald av konsumentorganisationer i . Det ärviktigt att följa utvecklingen inom EU och internationellt.Där behövs nya resurser. Vi anser t ex att det är nödvändigtatt i EU och internationellt i situationer därkonsumentintressen agerar skickar personer somrepresenterar alla konsumentorganisationer som finns iSverige.Ett trovärdigt konsumentinflytande i EU måste utgå från att svenskaståndpunkter demokratiskt förankras hos konsumenterna och de olikaintresseorganisationerna och att dessa känner att de får möjlighet att bidratilldessa. En oerhörd brist är svårigheten att få information om detkonsumentpolitiska arbetet. anser att bör geut en nyhetstidning, dels om konsumentpolitiken i EU, dels om svenskainitiativ och insatser.Olika intressenter, organisationer och partier, måste dels kontinuerligtdelges information om vad som pågår, dels få lämna synpunkter påkonsumentpolitiska frågor i EU och bidra med synpunkter när svenskaställningstaganden arbetas fram. Regeringen bör arbeta för att ta fram ettarbetssätt som möjliggör detta informationsutbyte.Miljöpartiet vill betona att det är konsumenternas ställning på marknadensom behöver stärkas och att konsumentorgansiationerna behöver stöttas föratt kunna växa sig starkare.I en färsk rapport från Statskontoret konstateras att regeringens sätt attsköta EU-frågorna är bristfällig. Många myndigheter får ofta inte tillräckligtmed information om hur de ska arbeta från departementen. kännersvenska EU-förhandlare inte till vad regeringen har för ståndpunkter i frågorman sitter och förhandlar om. säger åtta av departementen att deinte får tillräckligt med resurser för att kunna styra myndigheterna i EU-arbetet. Vi anser att dessa brister måste åtgärdas.Statskontoret föreslår att EU-arbetet inte skall ske i ca 90 arbetsgrupperutan förespråkar den danska och finska modellen med 30 arbetsgrupper. Vianser att detta vore en bra modell att följa. Dessutom bör det finnas godinformation som är tillgänglig för allmänheten om dessa grupper och var dejobbar.MedborgarkontorKonsumentens ställning på marknaden är utomordentligtsvag jämfört med vad som förutsätts i de liberala teoriernasom sägs ligga till grund för de just nu så moderna kraven påen fri marknadsekonomi. har man som konsument ettmycket större urval av produkter och tjänster än någonsin.Denna valfrihet är positiv, men kan först bli en verkligvalfrihet då man kan tillgå den information man behöver föratt kunna agera som en medveten konsument.Sverige ser stora förändringar: EU-medlemskapet, den ökade handeln övergränserna, privatiseringen av offentliga tjänster, den nya informations-teknikens snabba utveckling, de ökande miljöproblemen och breddningen avmarknadsekonomin. För att man som människa och konsument ska kunnagöra medvetna och kunniga beslut krävs att man lägger ner väldigt myckettid på att ta fram information, kontakta myndigheter etc. degröna anser att det är dags att hitta former för att möjliggöra att man lättareän kan få den information som man behöver för att kunna vara en aktivmedborgare och konsument.Miljöpartiet föreslår att man arbetar för att starta det vi kallar medborgar-kontor. Myndigheter kan t ex samordna så att de inte behöver ha en personfrån varje myndighet. Idén bygger på att man lätt ska ha tillgång tillsamhälls- och konsumentinformation. Dessa medborgarkontor kan innehållaföljande service: arbetsförmedlingen företagsrådgivning konsumentupplysning handla miljövänligt olika organisationer, som SNF, Svenska freds, Röda korset etc bibliotek datorer med Internetanslutning kommunen staten kontor skall ha öppettider så att det passar alla.Medborgarkontor skulle fylla ett antal funktioner. Man kanöka människors medvetenhet och kunskap som konsumenter.Och man effektiviserar användningen av offentliga medel.Miljö och konsumtionMiljötänkandet måste genomsyra hela konsumentpolitiken.Det är s k politiska och marknadsekonomiska misslyckandensom gör att miljövänlig konsumtion är dyrare i relation tillmiljöfarlig konsumtion. Konsumentens effektiva utnyttjandekan därför komma i konflikt med miljön. Regeringen börarbeta för att miljökostnader ingår i priset på varor ochtjänster.Sverige bör i EU för att en miljövänlig konsumtion ska bli verklighet verkaför att EU tillåter enskilda medlemsländer att införa hårdare regler på miljö-området man, innan EU tar fram nya lagförslag, policies etc om miljön, skall hadiskuterat med miljöorganisationer EU ska öka insynen i beslutsförfarandet hos ministerrådet och kom-missionen informera allmänheten om projekt som rör miljön, samt ge överklagan-derätt i miljöfrågor sätta miljöskydd som ett övergripande mål i all EU-policy landet med högsta miljöskydd inom EU ska vara norm för EU-åtgärder vid konflikt mellan regler för inre marknad och miljö varjemedlemsland skall ha rätt att prioritera miljöskyddet använda styrmedel för att främja "ren produktion", t ex tillämpa substi-tutionsprincipen för kemikalier och utveckla en kretsloppspolitik införa obligatorisk och offentlig miljörevision konsumenter i EU ska få tillgång till information om varor och tjänster.MiljömärkningEtt sätt att främja konsumenternas möjlighet tillmiljöeffektiva val på marknaden är miljömärkningen. Denstimulerar även näringslivet att ta fram miljövänligaprodukter. Det är viktigt att konsumenten känner förtroendeinför miljömärkningen annars förloras det verktyget för attuppnå en miljövänligare konsumtion och produktion.Den har sagt att EG:s miljömärkningssystem bör lärasig av den nordiska miljömärkningen ifråga om utvecklingen av kriterier förolika produktgrupper. har den nordiska miljömärkningen Svanen ettantal brister.Underlagsarbeten till Svanen är inte offentliga och dokumenten saknarreferenser. Det är dessutom svårt att förstå vilken information och kunskapsom kriterierna är baserade på. Kriterierna måste kunna utsättas för externgranskning. Att kriterierna premierar öppenhet är en demokratisk fråga ochett stöd för offentlighetsprincipen. Kriteriearbetet måste resultera i attunderlagsarbetet görs tillgängligt för intresserade.Miljömärkningen Svanen har ett system för kriterier där man kan kompen-sera en dålig egenskap med att ha bättre värden vad gäller en annan egen-skap. Då följer man inte tankarna kring försiktighets- och substititions-principen. Om en substans är "diskutabel" så ska den inte kunna accepteras ien miljömärkt vara. En miljömärkt vara ska dessutom visa att den är miljöbraoch det har inget samband med kvalitets- och funktionskrav. Dessutomblandar man in kvalitetskrav i kriteriearbetet, vilket får konsekvenser förbedömningen.Tillverkarna får betala av inkomsterna plus och prov-tagningskostnaderna för att använda Svanen. Här finns två fel inbyggda, delsatt det är alldeles för dyrt för många företag, dels att man byggerfinansieringen på mängden försålda varor.Sverige måste verka för att alla miljömärkningssystem, det svenska,och EU:s är bra, offentliga och därför bibehåller konsumenternasförtroende. Därför anser vi att man måste reformera miljömärkningSvanen och EU:s miljömärkningssystem.Arbetet med miljökriterier skall stå fritt från direkt påverkade intressenter.I klartext betyder detta att inga producentföreträdare ska vara med vidbeslutstillfällen eller i styrelsen. Konsensusbeslut om konkurrensbegränsan-de åtgärder är en dålig konstruktion som bara gynnar producenter. Processenfram till beslut om kriterierna ska vara öppen och så vid som möjligt. Attvärdera remissynpunkter förutsätter en smalare krets med god miljökunskapoch en klar målsättning formulerad i policy.Miljökriterier skall sträva efter att gynna produkter som har kommit längreän övriga produkter inom sortimentet.Om systemet upplevs som tillräckligt miljöanpassat kommer det att stöttasaktivt av opinionsbildare med trovärdighet eller stora kunder som statligaföretag, kommuner eller handeln. En organisatorisk lösning med samverkanmed t.ex. kommunförbund, statliga företag eller ett antal stora kommunergaranterar stor efterfrågan redan initialt. En part som handeln har både ettansvar för att informera konsumenter och ett intresse av att själv profilera sigsom miljöanpassad.Kriteriearbetet skall resultera i att underlagsarbeten görs tillgängliga förintresserade. Alla producenter kan ha intresse av delar av kriteriearbetet ävenom de inte har ambitionen att ta till sig ett helt kravpaket. Öppenhetenmöjliggör också oberoende granskning av underlag som påverkat ställnings-taganden, vilket är en nödvändighet för trovärdigheten.Kriterierna ska bestå av ett antal ''häckar'' som produkten måste klara av föratt klara miljömärkningen. Man skall inte kunna kompensera en dåligegenskap i en produkt med att ha bättre värden vad gäller en annan egenskap.Eftersom endast miljömärkt eller ej redovisas är det utomordentligt svårtatt ta ställning till vad en produkt egentligen valt att förbättra radikalt.Kriteriesystemet ska bygga på försiktighets- och substitutionsprincipen.Om en substans är ''diskutabel'' hamnar den under ''häcken'' oavsett i vilkenhalt den förekommer.LivsmedelI regeringens skrivelse sägs det bl a att ska verka föratt en bättre märkning av livsmedlen införs. Detta är någotsom mp välkomnar. Om marknadens funktionssätt skafungera bättre krävs välinformerade konsumenter som träffarsitt val inte enbart med varans pris som måttstock.Konsumenten ska exempelvis informeras om och kunnavälja om han eller hon vill ha bestrålad eller genmanipuleradmat eller inte.Samtidigt så förhindrar vårt medlemskap i oss från att införa regler ombättre märkning. Ett aktuellt exempel på detta är direktivet om s k NovelFoods. Med all sannolikhet kommer EU att besluta om att genmanipuleradelivsmedel ej kommer att märkas. Detta direktiv nämns inte ens underrubriken frågor i regeringens skrivelse, vilket ärmycket anmärkningsvärt.Regeringen vill alltså arbeta för en bättre märkning av livsmedel, mensäger i sin skrivelse ingenting om hur man ska göra för att undkommaproblemet med EU:s regler.Sverige bör verka för att vi får fullständiga innehållsdeklarationer pålivsmedel, att vi får behålla ursprungsmärkning och får information om enprodukt är bestrålad eller genmodifierad.Marknadsföring ochinformationMiljöpartiet de gröna anser att regeringen i EU även börverka för att förbjuda diskriminerande reklam. Det gällerdiskriminering p g a kön, etniskt ursprung, sexualitet, åldereller funktionshinder.Vi anser även att regeringen ska verka för att förbjuda reklam ochsmygreklam för tobaks- och alkoholprodukter. Detta måste ske både inomden inre marknaden och för export och bistånd.ForskningKonsumentkunskap har definierats som kunskap för konsumenten omkonsumenten. Den samlade kunskapen om ekonomi och marknad sett urkonsumentperspektiv är alltför liten. Forskningen är så eftersatt att det harfört med sig att viktig kunskap när det gäller hushållens villkor saknas. innebär det att man inte bara har en mycket liten summaatt satsa per capita på information, hjälp och utbildning utan att man ocksåhar en dålig kunskapsbas att utgå från.För att skapa en fri handel mellan jämbördiga parter, eller ännu hellre medkonsumenten som styrande part som i liberalismens teorier, krävs forskningför konsumenten. Man bör sträva efter att låta konsumentforskningen i förstahand få mer resurser, i andra hand att konsumentforskningen får en egenorganisation inom universitet och högskolor och därmed egna resurser attfördela.ProduktsäkerhetslagenDet är otillräckligt att regeringen valt att utvidgaproduktssäkerhetslagen till att också gälla varor somtillhandahålls inom offentlig sektor. Denna bör naturligtvisgälla även tjänster som tillhandahålls inom offentligverksamhet och som inte omfattas av myndighetsutövning.Stöd till utveckling avkonsumentpolitik i andraländerVi anser att inte ska arbeta med att främjakonsumentskydd i Öst- och samt iutvecklingsländer via olika EU-program. Istället anser vi attdetta arbete ska bedrivas via svenska insatser. En anledningtill detta är att har haft en väsentligt mycket bättresyn på konsumentfrågor än EU, en annan anledning är attSverige ska bedriva en egen utrikes- och biståndspolitik.Ett sätt att stödja den övriga världens konsumentpolitik och samtidigtmöjliggöra för svenska konsumenter att konsumera solidariskt är att stödjaframtagandet av rättvisemärkning.Marknadskontroll ochuppföljning av priserEn effektiv och fungerande marknadskontroll samt enregelbunden uppföljning av priserna är viktiga grundbultarför att skydda konsumenten på marknaden. I och med deninre marknaden så har behovet av att genomföra dessa blivitännu större. Detta beroende på att vi från svensk sida intelängre tillåts ställs lika höga miljö-, hälso- och säkerhetskravoch då avstånden mellan konsument och producent är stora.Miljöpartiet anser att vi bör genomföra marknadskontrolleroch prisuppföljning regelbundet för att skyddakonsumenterna.Finansiella konsekvenserKonsumentarbetet kommer att behöva omprioritera blandbefintlig verksamhet. För att uppnå de konsumentpolitiskamål som vi har satt upp måste vi utöka anslagen med 20miljoner kr.Vägar till inflytande i EUSverige behöver en mer genomtänkt och offensiv strategi föratt nå upp till sina egna konsumentpolitiska mål. Vi har ovani denna motion gått in på vad man borde göra.Hur ska jobba för att påverka EU? påpekar att regeringens skrivelse nästan enbartdiskuterar hur ska påverka generaldirektoratet för konsumentfrågorDGXXIV. Men det är naturligtvis lika viktigt att påverka exempelvisgeneraldirektoratet för jordbruk, konkurrens och finansiella frågor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man som konsument skall få information omde varor och tjänster som finns på marknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hushållen skall ha goda möjligheter attutnyttja ekonomiska och andra resurser medvetet, som manökar naturkapitalet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsumenterna skall ha en stark ställning påmarknaden och få ett ökat inflytande i samhället,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsumenternas hälsa och säkerhet skallskyddas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förändra konsumtions- ochproduktionsmönster till ett miljöanpassat och resursbevarande system,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det konsumentpolitiska arbetet särskilt skallinriktas på hushållens baskonsumtionsgrupper,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hänsyn till miljö och konsumenter alltid skallha företräde framför hänsyn till den inre marknaden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den som vill producera/exportera en varaockså skall bevisa att den är ofarlig,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att EU antarminiminormer för miljö-, hälso- och säkerhetsregler och förinformation om varor och tjänster,10. att hos regeringen begär att den motverkar att länderinom EU använder subsidiaritetsprincipen för att motverkagemensamma åtgärder inom konsumentskyddslagstiftningen där EUhar en klar skyldighet att agera,11. att hos regeringen begär att den verkar för attförtydliga och förstärka konsumentskyddet i artiklarna 92 och 100a,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att till EU och internationellt, isituationer där konsumentintressen agerar, skickar personer somrepresenterar alla konsumentorganisationer som finns i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ger ut en nyhetstidning,dels om konsumentpolitiken, dels om svenska initiativ och insatser,14. att hos regeringen begär att den tar fram ettinformationsutbyte så att intressenter, organisationer och partier kanlämna synpunkter på konsumentpolitiska frågor i EU,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medborgarkontor som kan ge service kringsamhälls- och konsumentfrågor,16. att hos regeringen begär att den arbetar för attmiljökostnader skall ingå i priset på varor och tjänster,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skall tillåtaenskilda medlemsländer att införa hårdare regler på miljöområdet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skalldiskutera med miljöorganisationer före framtagning av nya lagförslag,policies etc. om miljön,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skall ökainsynen i beslutsförfarandet hos ministerrådet och kommissionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skallinformera allmänheten om projekt som rör miljön och geröverklaganderätt i miljöfrågor,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skall sättamiljöskydd som ett övergripande mål i all EU-policy,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skallanvända EU-landet med högsta miljöskydd som normgivande för EU-åtgärder,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU vid konfliktmellan regler för inre marknad och miljö skall ge varje medlemslandrätt att prioritera miljöskyddet,24.