mot · GK02K506 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringens utnämnande av ledamöter i nämnder m.m. InledningRegeringens utseende av ledamöter i myndigheternasstyrelser är i stort sett ett oreglerat område, vilket innebär attregeringen utan inskränkningar har rätt att utse vem ellervilka den vill som ledamot eller ledamöter i myndigheternasstyrelser och liknande. Detta får bl.a. till följd att det finns enmängd nämnder och styrelser där inte samtligariksdagspartier är representerade. de gröna anseratt det från demokratisk synpunkt är nödvändigt att garantierskapas för att politiskt valda organ får en allsidigsammansättning. yrkar därför att regeringeninför bestämmelser om ett proportionellt valsätt somgaranterar att samtliga riksdagspartier blir representerade i denämnder och liknande organ där regeringen utser ledamöter.FörsvaretsunderrättelsenämndFörsvarets underrättelsenämnd inrättades den 1 juli 1976efter beslut av på regeringens förslag i propositionom insyn i och kontroll av den militära underrättelsetjänstenm.m. 1975/76:189, FöU 40, rskr. I riksdagensbeslut angavs att särskilda förtroendemän borde få i uppdragatt fortlöpande stå i nära förbindelse medunderrättelseväsendet och följa verksamheten inom detta.Förtroendemännens verksamhet skulle inte innebära någoninskränkning i försvarsledningens ansvar för verksamheteneller i t.ex. ombudsmäns och Justitiekanslernstillsyn. Förtroendemännen borde inskränka sig till attfortlöpande följa och informera sig om försvarsmaktensunderrättelsetjänst och att lämna de förslag som föranleddesav granskningen.Enligt riksdagsbeslutet borde olika uppfattningar i samhällsfrågor vararepresenterade i . Dessutom borde någon av leda-möterna ha särskild juridisk sakkunskap. ansåg det intenödvändigt att alla ledamöter utgörs av ledamöter i . Regeringenutser ledamöterna och bland dem ordföranden. De förordnas för en bestämdtid.Miljöpartiet anser att det är av mycket stor vikt att samtliga riksdagspartierfinns representerade i . Detta inte minst motbakgrund av uttalande ovan att olika uppfattningar i samhälls-frågor borde vara representerade i . Vi anser attdet såväl från allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl ärangeläget att nämnden får en så bred politisk förankring i samhället sommöjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning.Miljöpartiet föreslår därför att regeringen ser över gällande bestämmelseroch ändrar dessa så att det garanteras att samtliga riksdagspartier finnsrepresenterade i Försvarets underrättelsenämnd.RikspolisstyrelsenRikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet. Till hör bl.a.Säkerhetspolisen och består av högst åtta personer,rikspolischefen medräknad. Vid handläggning av ärenden påSäkerhetspolisens eller område ingårockså säkerhetspolischefen respektive rikskriminalchefen istyrelsen. Utöver vad som anges i 11, 13 §§verksförordningen skall styrelsen nära följa verksamhetenvid , särskilt med avseende på tillämpningenav de riktlinjer för verksamheten som regeringen meddelar.Regeringen utser samtliga ledamöter i . Miljöpartietfinner det angeläget att förtroendevalda riksdagsledamöter från samtligapolitiska partier även finns representerade i . Förutom deargument som anförts under kapitlen ovan vill vi framföra att det är av storvikt med en bred insyn i verksamhet, detta inte minst motbakgrund av olika debatter som förts om Säkerhetspolisensroll och verksamhet. Om ledamöter från samtliga partier skulle få möjlighettill insyn i förehavanden, breddas både ansvaret och dendemokratiska legitimiteten för organisationen. Förutom frågan omrättssäkerheten finns även synpunkten att en stor del av det svenska folketstår utan, genom sina folkvalda representanter i , insyn ochmöjlighet att ställa frågor m.m. vad gäller verksamhet.Miljöpartiet vill därför att regeringen omgående ändrar gällandebestämmelser så att dessa garanterar att ledamöter från samtligariksdagspartier finns representerade i Rikspolisstyrelsen.RegisternämndenDen trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft. Dennya lagstiftningen, som ersatt personalkontrollkungörelsen,innebär inga avgörande förbättringar. Vi har dock fått bättrekunskap om bl.a. omfattningen av det svenskakontrollsystemet och registreringsgrunderna. Omfattningenär, inte minst med internationella mått, häpnadsväckande:mer än 400 000 tjänster och uppdrag kontrolleras, och igenomsnitt sker mer än 100 000 kontroller , siffrorsom kategoriskt förnekades inför Europadomstolen.I samband med den nya lagen infördes bestämmelser om en särskildregisternämnd i en förordning som kompletterar säkerhetsskyddslagen.Nämnden inrättades för att handlägga frågan om utlämnande av uppgifternafrån polisregistren.Den 27 juni 1996 utsåg regeringen f.d. lagmannen ochchefsrådman som ledamöter i Registernämnden.Den 4 juli utsåg man vidare som ledamöter () och Lars-ErikLövdén (s) samt advokat . Nämnden skall bestå av tre jurister och treparlamentariker. Den tredje och sista av parlamentarikerna är ännu inteutsedd.Miljöpartiet kräver med hänvisning till vad som anförts ovan om övriganämnder och styrelser att regeringen skall ändra gällande bestämmelser omRegisternämnden så att parlamentariker från samtliga riksdagspartier skallfinnas representerade i nämnden.UtrikesnämndenUtrikesnämnden, som är ett samrådsorgan mellan regeringenoch i utrikespolitiska frågor av större vikt,inrättades . Nämnden har ingen beslutanderätt utom ikrig eller vid krigsfara då det ankommer på nämnden attbesluta om krigsdelegationen skall träda i ställe.Bestämmelser om utrikesnämnden finns i regeringsformen (RF),riksdagsordningen (RO), departementsförordningen, Kungl Maj:ts stadga(1953:511) angående protokollföring i utrikesnämnden och i lagen (1989:185)om arvode m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ.Regeringen skall fortlöpande hålla utrikesnämnden underrättad om deutrikespolitiska förhållandena, som kan få betydelse för riket, och överläggamed nämnden om dessa så ofta som det erfordras. I alla utrikesärenden avstörre vikt skall regeringen före avgörandet överlägga med nämnden om detkan ske.Regeringen kan också, när det gäller vissa bindande internationellaöverenskommelser av större vikt, överlägga med utrikesnämnden i stället förmed om rikets intresse kräver det.Utrikesnämnden består av talmannen och nio andra ledamöter somriksdagen väljer inom sig, dvs. bland ledamöter (10:7). Vice talman är suppleant för talmannen. Antaletvalda suppleanter skall vara nio. Valet är proportionellt (RO 10:7:4).Då inte samtliga riksdagspartier har ordinarie ledamöter i utrikesnämndenföreslår att regeringsformen 10:7 ändras på så sätt att antaletledamöter ökas från 9 till t.ex. 15 för att säkerställa att samtligariksdagspartier erhåller ordinarie plats i utrikesnämnden. Nämndens huvud-uppgift är att samråda, och det borde därför vara av största vikt att samrådetgäller alla partier i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser som innebär att samtliga riksdagspartier blir representerade ialla nämnder och liknande organ där regeringen utser ledamöter,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser så att det klart framgår att ledamöter från samtligariksdagspartier skall finnas representerade i ,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser så att det klart framgår att ledamöter från samtligariksdagspartier skall finnas representerade i ,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser så att det klart framgår att ledamöter från samtligariksdagspartier skall finnas representerade i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet ledamöter i utrikesnämnden skall utökas så att samtligariksdagspartier erhåller minst en ordinarie plats.