mot · GK02U515 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningKristdemokraterna är ett av de svenska politiska partiernasom har förordat ett svenskt medlemskap i . FörKristdemokraterna är Europasamarbetet framför allt ettkonkret uttryck för gränsöverskridande broderskap ochinsikten om vårt ömsesidiga beroende av fred ochsamverkan.Sverige har i skrivande stund varit medlem . Vårtdeltagande i EU är alltså så färskt att vi knappt har lämnat vårinkörningsperiod. Det är ännu allt för tidigt att utvärdera effekterna av EU-medlemskapet för del. Tillsammans med de andra medlemsländernamåste vi dels delta i EU:s dagliga politiska arbete, dels utveckla och förbättraformerna för samarbetet.De tre pelarnaEU bygger på ett samarbete uppdelat på tre så kallade pelare.Den första pelaren, EG-pelaren, omfattar det traditionellagemenskapsarbetet samt EMU och några nyasamarbetsområden. Den andra pelaren omfattar frågor somrör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Dentredje pelaren rymmer alla ärenden som berör EU:sinrikespolitiska och juridiska samarbete (bland annatasylpolitik och bekämpning av internationell brottslighet).EG-pelaren tillsammans med andra och tredje pelaren utgörEuropeiska unionen. Pelarna har gemensamma institutioner(kommissionen, rådet, domstolen, parlamentet med flera)men olika former och regler för beslutsfattande. är detlämpligt att denna pelarstruktur försvinner till förmån för enenhetlig organisation.Av pedagogiska skäl följer denna motion dock den rådandebeslutsstrukturen. Motionen börjar med ett kapitel om frågor som ärgemensamma för de tre pelarna, och sedan följer i ordning tre kapitel medfrågor som behandlar den första, andra och tredje pelaren.Generella frågorEtt aktivt svenskt EU-medlemskapUnder har genomgått enmycket dynamisk utveckling vilket ställt och ställer storakrav på anpassningsförmåga hos ochEuropeiska unionen. Liberaliseringen ochinternationaliseringen av de nationella marknaderna harbidragit till ökad tillväxt och välstånd. Denna nya situationhar dock medfört ett behov av gränsöverskridande samarbeteom miljö-, finans- och penningpolitik, näringspolitik samtgemensam bekämpning av ekonomisk brottslighet. Efterkommunismens sammanbrott har behovet av internationellstabilitet satt stor press på säkerhetspolitiskainstitutioner - EU, NATO och - att ta ett allt störreinternationellt ansvar.Mycket talar för att den samhällsekonomiska och utrikespolitiskautvecklingstakten fortsätter med oförminskad styrka. Redan nu vet vi attmorgondagens europeiska dagordning kommer att styras av ett antalutvecklingstrender. Ett tiotal länder från samt Öst- ochCentraleuropa hyser stora förhoppningar om medlemskap i , ett instabilt behöver hjälp och det södraMedelhavsområdet domineras av en explosiv kombination av demografiskaproblem och osäker välståndsutveckling. Mot den bakgrunden försöker EU:smedlemsländer säkerställa en modell innehållande socialt ansvarstagande,marknadsekonomisk effektivitet och sunda statsfinanser.Effektivare och mer verkningsfullabeslutsformerMot denna bakgrund anser att måste lösa ett antal fundamentalaproblem. EU måste erhålla de strukturer ochbeslutsmekanismer som kan generera framtidensutrikespolitiska stabilitet och ekonomiskt välstånd.Kommunerna, regionerna och staterna måste ständigtförbättra beslutsmekanismerna så att de politiska lösningarnablir effektivare och mera verkningsfulla. Samma krav ställspå det europeiska samarbetet.Kristdemokraterna anser att roll, under och efterregeringskonferensen (Intergovernmental Conference) -96, måste varaatt aktivt verka för att Europeiska unionen förbättrar sin förmåga att ageraoch ta ansvar för en demokratisk och fredlig utveckling både inom ochutanför unionens gränser.EU:s kompetensområdenKristdemokraterna vill att EU ska få klarakompetensområden inom vilka unionen ska agera medsedvanlig respekt för demokrati, mänskliga rättigheter,rättsstatliga principer och marknadsekonomi. EU bör ocksåerhålla egen juridisk internationell identitet. Denna juridiskaidentitet ska endast gälla inom de områden där EU harkompetens att agera. bör tydligtdefinieras och klart framgå av fördragen.Subsidiaritetsprincipen måste också preciseras så att EU baravidtar åtgärder när målen man vill uppfylla inte uppnås bättrepå medlemsländernas lokala, regionala eller nationellanivåer.Grundläggande mänskliga fri- ochrättigheterVidare ska inledas med en komplettförteckning över grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter. konvention om mänskligarättigheter borde därför infogas i fördragstexterna. sociala stadga och den sociala stadga somratificerades av elva medlemsstater bör föras in i EU:sfördrag. Fördragen som reglerar EG, Euratom samt Kol- ochstålunionen bör slås samman i ett enda fördrag, detta för attskapa en enhetlig och förenklad lagstiftning.EU:s finansieringFrån start har EU:s verksamhet finansierats genom avgiftersom erhålls från medlemsländerna. Medlemsavgiften utgårfrån varje medlemslands betalningsförmåga ochrepresenterar ett solidariskt åtagande. Denna modell främjarmedlemsländernas deltagande och känsla av samhörighet.EU ska därför inte ha egen beskattningsrätt.Den sociala dimensionen - familjenDe flesta människorna i delar uppfattningen attfamiljen och andra små naturliga gemenskaper ärfundamentet för samhället. För att familjen skall bli denstabila grund som samhället behöver vill iEU, EPP (European Peoples´ Party of ),stärka människans och familjens villkor. Det framgår medstor tydlighet i EPP:s principprogram: "Familjepolitik är icentrum av vår sociala och samhälleliga politik i ett fritt ochdemokratiskt . Staten måste uppmuntra familjen, menfår aldrig ersätta den." De svenska ochEPP är därför eniga om att utvecklingen av den socialadimensionen är en viktig del av den europeiskaintegrationen.Kristdemokraterna är fast förvissade om att ekonomiska framåtskridandenmåste gå hand i hand med utvecklingen av en mänsklig och socialinfrastruktur. Det gäller att inte bara verka för bättre villkor påarbetsplatsenoch regional utveckling. Det återstår mycket att göra igemenskapshänseende. Att integrera ungdomar i samhället genomutbildning, praktik och jobb är en angelägen uppgift. Ett verkligt gissel somkräver gemensamma åtgärder är långtidsarbetslöshet.Kristdemokraterna vill därför medverka till att skapa en sådan socialdimension som ger människan och familjen frihet att välja så att socialtansvar och personlig utveckling kan förenas. Samhällets uppgift är att stödjafamiljen på det mest neutrala sättet så att man och kvinna kan utvecklasenligt egna önskemål. Omsorg om barn, äldre och sjuka måste därför ges högprioritet. Stor uppmärksamhet måste ägnas åt hur omsorgen utformas så attden stämmer överens med människans och familjens verkliga behov.Utvecklingen av den sociala dimensionen får därför inte ta en sådanutveckling att valfrihet och subsidiaritet ställs åt sidan. Till skillnad fråndemsom vill utveckla ett nyliberalt, marknadernas eller ett socialistisktoch kollektivistiskt vill se ett familjernas ochmedborgarnas . Medborgarnas är en vision som måstekonkretiseras genom åtgärder som främjar EU-invånarnas känsla för att varamedborgare i både det egna landet och EU. Till exempel borde denavgörande faktorn för en EU-medborgares valdeltagande i och valbarhet tillkommunala och europeiska val vara bostadsort och inte nationstillhörighet.Rasism och främlingsfientlighet leder till brott mot de mänskligarättigheterna och är ett hinder för EU-ländernas medborgare att leva ochutvecklas i ett fritt och demokratiskt . Gemensamma ansträngningarkrävs för att motverka dessa negativa tendenser i samhället. och de europeiska har givit denna frågahög prioritet, men än återstår mycket att göra.JämställdhetEU har som institution bedrivit ett aktivtjämställdhetsarbete genom upplysningsverksamhet ochprogramstöd. Den formella grunden kan man finna iRomfördraget där bland annat principen om lika lön för likaarbete står inskriven.Med tiden har därför lagar och åtgärdsprogram tillkommit för att främjalikabehandling på arbetsmarknaden och för att stärka kvinnans ställning.Kommissionen är nu inne på sitt tredje handlingsprogram förjämställdhetsfrågor. Förutom arbetet med att befästa det som redan haråstadkommits så poängterar kommissionen att det inte räcker med åtgärderendast på arbetsmarknadsområdet. Kommissionen har därför även gått in föratt stärka bilden av kvinnan genom media och att stödja kvinnorsrepresentation i politiska och beslutande organ.Sverige med vår erfarenhet av jämställdhetsarbete kan emellertid bidramed ytterligare kunskap som förstärker kommissionens arbete med attvidareutveckla EU:s jämställdhetspolitik. är angelägnaom att så verkligen sker. Bland annat borde det vara en prioriterad uppgift attuppnå en högre andel kvinnor inom EU:s institutioner.Nya beslutsstrukturerMeddelarfrihet ochoffentlighetsprincipFör att EU ska kunna vidareutvecklas med ett brett folkligtstöd bakom sig krävs reformer för att höja allmänhetensmedvetande om vikten av europeiskt samarbete.Regeringskonferensen har den viktiga men svåra uppgiftenatt förändra EU:s beslutsprocess på ett sådant sätt attmedborgarna får en bättre inblick i samarbetet ochdärigenom känner sig mer delaktiga. Rådets möten måstedärför vara öppna när rådet antar lagstiftningsförslag. Dettaär ett nödvändigt men icke tillräckligt steg i processen att ökaden demokratiska insynen i EU. Meddelarfrihet ochoffentlighetsprincip måste införas. Officiella EU-dokumentska i princip vara offentliga och lättillgängliga.Stärk EuropaparlamentetEU:s demokratiska legitimitet vilar på att Europaparlamentettillförsäkras större möjligheter att delta i den gemensammalagstiftningsprocessen samt på medborgarnas engagemang ieuropeisk politik. I den lagstiftande processen måste därförEuropaparlamentets roll stärkas för att göra denna institutionmera jämställd med rådet. De nuvarande olika lagstiftandeprocedurerna måste reduceras och förenklas. Även imellanstatliga frågor bör parlamentet närmare delta.Ändringar i fördragstexten ska dock inte kräva parlamentetsgodkännande.Sverige bör också motarbeta en begränsning av antalet ledamöter iparlamentet. måste även ha en sådanutformning att även de mindre ländernas politiska "landskap" har fullgodrepresentation.De svenska EU-valen skall företas på grundval av strikt proportionalitetoch utan spärr.Stark domstolDomstolens starka position måste bibehållas. Tack vare denpräglas EU av fasta rättsliga principer. Domarna i europeiskadomstolen bör utses av medlemsländernas regeringar efterdet att har uttryckt sin åsikt omutnämningsförslagen.Garantera små länders inflytandeDe mindre ländernas ställning i rådet och förmåga att utövaett betydelsefullt inflytande måste värnas. Ett välfungerandeEU förutsätter att även de mindre länderna finner det värt attbidra med kreativa lösningar på gemensamma problem ochatt dessa länders medborgare upplever delaktighet ieuropeisk politik. Det är därför en angelägen uppgift förSverige att föra fram krav på att nuvarande proportion närdet gäller viktningen av röster i rådet bevaras.Förläng ordförandeperiodenDet långa ordförandeskapet i rådet måste reformeras till förmån för ökadkontinuitet och effektivitet. finner avdenna anledning att det är nödvändigt att förlängaordförandeskapets period till . Den ursprungligastrukturen ska dock behållas, det vill säga att ettmedlemsland enligt ett roterande schema tillträder rådetsordförandeskap i egenskap av vice ordförande, går vidareefter som ordförande och slutar som viceordförande under . Principen att alla länder ilika omfattning och lika ofta innehar posten som ordförande,tillträdande vice ordförande respektive avgående viceordförande är av centralt värde för de mindre länderna.Fler majoritetsbeslutFör att unionen även ska fungera med ett utökatmedlemsantal måste majoritetsbeslut användas i störreutsträckning. Fördragsändringar, utvidgningar med nyamedlemmar, ökning av de egna ekonomiska åtagandena samtfrågor som påverkar medlemsländernas vitalasäkerhetspolitiska intressen ska även i fortsättningen fattasmed enhällighet.Låt utsekommissionsordförandeKristdemokraterna anser att kommissionens ordförande börutses av efter samråd medEuropaparlamentet. Formellt antas kommissionensordförande efter en förtroendeomröstning iEuropaparlamentet. Kommissionens övriga ledamöter utsessedan av medlemsländerna, varje medlemsland ska kunnautse åtminstone en kommissionsledamot. Kommissionensmedlemmar bör också genomgå individuella hearingar iEuropaparlamentet.Stärk RegionkommitténEU:s regionala och lokala organ är ett uttryck för Europaskulturella, ekonomiska och politiska mångfald. Den avMaastrichtfördraget skapade bör därförges ökat inflytande i frågor som rör dess intresseområden.Dess sekretariat och budget bör inte vara delade medEkonomiska och sociala kommittén utan vara fristående.Regionkommitténs betänkanden ska delgesEuropaparlamentet, som också bör få möjlighet att rådfrågaRegionkommittén på eget initiativ. har detta baragällt kommissionen och rådet.Regionala och lokala organ kan p.g.a. deras närhet till medborgarna bidratill en bättre fungerande subsidiaritet och ge bättre demokratisk legitimitettill EU. Deras existens och agerande är därför av stor betydelse för EU:sfortsatta utveckling.Nationell remissomgångMan bör även finna en modell som innebär attmedlemsländernas nationella parlament systematiskt ochomgående rådfrågas av sina regeringar införlagstiftningsbeslut i rådet. Kommissionen bör sända sinaviktigare lagstiftningsförslag på remiss till de nationellaparlamenten för yttrande.Frågan om utträdesparagrafNär det gäller frågan om utträdesparagraf anserKristdemokraterna att den har fått en tillfredsställandelösning. och har olikaseminarier och offentliga utfrågningar arrangerats i riksdagenför att belysa olika aspekter på EU. Bland annat har detframkommit att det finns legala möjligheter inomramen för det nuvarande samarbetet för ett medlemsland attutträda ur EU. Enligt SOU 1996:16 ger oss folkrättensregelverk och artikel N i den möjligheten.Riksdagens konstitutionsutskott och utrikesutskott har därföransett att någon ytterligare reglering av utträdesfrågan intebehövs.Europaparlamentets konstitutionella utskott arbetade under våren 1995fram ett betänkande som redogjorde för ståndpunkterinför regeringskonferensen . I betänkandet slogs fast attmedlemsstaterna har rätt att utträda ur Europeiska unionen.EG-pelarenEkonomisk utvecklingEU:s inre marknad bygger på såväl politiska mål omstabilitet och fred som ekonomiska mål såsomkonkurrenskraft, prisstabilitet, industriell utveckling ochhandel. Den inre marknaden är till stora delarfärdigskapad och har redan för svensk ekonomi betyttmycket i form av ökade utlandsinvesteringar och fleraffärsmöjligheter för svenska företag.För att den inre marknaden ska fungera långsiktigt krävs dock ett nära ochsolidariskt samarbete inom områden som industri-, finans-, penning- ochväxelkurspolitik men också inom miljö- och socialpolitik.EMU och den svenska ekonominKristdemokraternas utgångspunkt har varit att bedömningenav ett eventuellt svenskt medlemskap i ska utgå frånsakpolitiska analyser. När man tar ställning till ett svensktdeltagande i går det inte - som bland annat SNS-ekonomerna påpekat - att enbart betrakta EMU-projektet.Man måste också studera tillståndet i svensk ekonomi.Sverige har tappat i ekonomiskutvecklingskraft. 1970 låg på tredje plats blandOECD-länderna när det gäller BNP per invånare. har vihalkat ner till sjuttonde plats. Bakgrunden är bland annat endåligt fungerande lönebildning, en omodern arbetsrätt, dåligflexibilitet och funktion på arbetsmarknaden, ett alltförbistert företagarklimat och tillväxthämmande skatter påarbete, företagande och sparande.Därför räcker det inte enligt uppfattning att Sverigeuppfyller konvergenskriterierna. Låsta till EMU kommer alla dessa rigidastrukturer att kunna göra stor skada som kan förvärra landets ekonomiskaläge. ekonomi är i sådant skick att ett svenskt medlemskap i denmonetära unionen, EMU, riskerar att leda till en ytterligare ökning avarbetslösheten. har klarat både yttre och inrestörningar i ekonomin genom växelkursanpassningar i form avdevalveringar. har vi en flytande krona. När dennastötdämpare försvinner måste hela den svenska ekonomin vara mycket merflexibel än för närvarande.Sverige och EMUDen socialdemokratiska regeringen har inte förmått attgenomföra de strukturella reformer som skulle kunnaförbättra arbetsmarknadens funktionssätt och klimatet förföretagande och tillväxt. Regeringen har sedan sitt tillträdeensidigt satsat på sanering av statens finanser medantillväxtfrämjande åtgärder och strukturella reformer avvisats.Idag är det därför inte längre realistiskt att under dennamandatperiod skapa förutsättningar som gör det möjligt förSverige att utan långtgående skadeverkningar ansluta sig tillEMU.Kristdemokraterna befarar att det finns en risk för att arbetslösheten blirregulatorn vid inre och yttre störningar. De sociala följderna av ökadarbetslöshet kan inte överskattas. En ökning av de redan högaarbetslöshetstalen skulle innebära alltför stora revor i de redan ansträngdasociala nätverken och de mänskliga gemenskaper som samhället vilar på. Detblir sämre möjligheter att föra en nationell ekonomisk politik när dennationella ekonomiska suveräniteten minskar till förmån för meröverstatlighet på penningpolitikens och på finanspolitikens område.Sverige gjorde under medlemskapsförhandlingarna med EU en ensidigdeklaration om att förbehåller sig rätten att självt besluta om etteventuellt deltagande i . Som självständig stat kan inte blitvingat in i EMU:s tredje fas.Riksdagen har beslutat att ska sträva efter att nå upp till deinträdeskrav EU satt upp för inträde i EMU:s tredje fas, de så kalladekonvergenskriterierna. ska sedan besluta om ska delta iEMU:s tredje fas. stöder denna beslutsordning. Vidfolkomröstningen om svenskt medlemskap i var också den allmännauppfattningen att frågan om ett svenskt deltagande i skulle behandlas iriksdagen.Harmoniserad kapitalbeskattningMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster,personer och kapital är det inte möjligt att hålla en väsentligthögre eller annorlunda skattestruktur än i grannländerna.MervärdesskattenInom EU pågår ett intensivt arbete med ett system förmervärdesskatten som kan ersätta den nuvarandeövergångsordningen. Som en första åtgärd har kommissionenföreslagit ett intervall mellan som skagälla för att förhindra attskillnaderna mellan medlemsländerna ökar. Ett system medursprungsmärkning och ett clearingförfarande mellanländerna skulle kunna säkerställa de nationellaskatteunderlagen.Kommissionen har presenterat en promemoria omharmonisering på skatteområdet. Kravet på enhälliga skattebeslut och dennationella behandlingen av skattefrågor gör det svårt att få till stånd enharmonisering. Aktuella frågor gäller bland annat synen på skattekonkurrensmellan länderna, subsidiaritetsprincipens tillämpning på skatteområdet ochrisken för att medlemsländerna förlorar sin suveränitet i en alltmer globalekonomi.Inom EU:s regeringskonferens diskuteras bland annat en övergång tillmajoritetsbeslut när det gäller skatter på miljöområdet. Kristdemokraternaanser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå till majoritetsbeslut,bland annat därför att det skulle förbättra möjligheterna att få till stånd engemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ettavgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom Sverigeredan har miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxidsamtidigt förbättra svenska företags konkurrenssituation.PunktskatterDe punktskatter som har harmoniserats inom EU har medgränshandel att göra. De skatter som har harmoniserats gällerför tobak, olja och alkoholprodukter. De grundläggandeprinciperna är att produkterna ska beskattas där dekonsumeras och att underlätta rörlighet.Punktskatterna i EU:s medlemsländer har harmoniserats i mindre grad änmervärdesskatterna. Olikheterna (skattesatser utöver miniminivå för de trehuvudgrupperna tobak, olja och alkoholprodukter) beskär i hög gradmedlemsländernas övriga skattepolitiska handlingsfrihet. Varje gång enmedlemsstat höjer en viss punktskatt måste man beakta att produktion ochskatteintäkter kan förloras till grannländer som har påfört en betydligt lägreskattesats för samma produkt eller till konkurrerande produkter som ärundantagna från beskattningsunderlaget. anser attpunktskatter på alkohol och tobak ska höjas minst i takt med inflationen.En annan viktig fråga som rör alkoholprodukter och EU är gemenskapensregler för införsel av alkohol till . I förhandlingen om medlemskap iEU fick , och en rättighet att ha mer restriktivaregler för införsel av bland annat alkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt.Kommissionen anser att undantaget upphör den 1/1 1997. Förhandlingar omfortsättningen pågår mellan och EU. anser attSverige skall hävda ett fortsatt undantag.EnergiskatterEnergi bör beläggas med full moms. Energibeskattningen skautformas så att miljöbelastande energislag beskattas hårdastmedan introduktionen av miljövänliga och förnybaraenergislag uppmuntras.En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks somskatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs.Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel mellan åren 1980och 1993 medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer -huvudsakligen egenanställd arbetskraft och kapital - har minskat med mer änen tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörligabeskattningsunderlaget - arbetskraften - så att det har varit möjligt attåtervinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra merrörliga beskattningsunderlagen.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan förarbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. En höjdenergibeskattning kan vara ett alternativ till att minska arbetskostnaderna,som det bidrar till en skatteväxling inom EU.Under en längre tid har inom EU pågått ett arbete som syftar tillgemensamma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuteratsunder åren. Senast har kommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skullevarje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta neddenna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet . Under våren1996 har rådet uppmanat kommissionen att komma med ett nytt förslag påhur energi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet avkoldioxid. driver kravet på att den svenskaregeringen ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt.Jobben och välfärdenI Europeiska unionen förs en engagerad debatt för att igemenskap finna lösningar på ett av de stora samhälleligaproblemen: arbetslösheten. Viktiga inslag i unionenssträvanden att verka för ökad sysselsättning äröverläggningarna under Europeiska rådets möte i Essen1994, om tillväxt, konkurrenskraftoch sysselsättning 1993 samt Europaparlamentetsbetänkande om en sammanhängande sysselsättningsstrategiför Europeiska unionen 1995.Essenpunkterna enligt KristdemokraternaRegeringen går emot EU:s recept för nya jobb.Under Essenmötet kom EU:s stats- och regeringscheferöverens om att kampen mot arbetslösheten skulle koncentreras påutbildningens roll, sysselsättningsintensiv tillväxt, minskade indirektalönekostnader, ökad arbetsmarknadspolitisk flexibilitet och effektivitet ochförstärkta insatser för utsatta grupper. Den ignorerar tvåav dessa punkter: minskade indirekta lönekostnader ocharbetsmarknadspolitisk flexibilitet och effektivitet.Nedan följer en redovisning av hållning till de femEssenpunkterna.Utbildningens rollKristdemokraterna har bland annat föreslagit att ytterligareett nationellt program med speciell inriktning på företagandebör införas i gymnasieskolan. Det saknas undervisningom hur man startar eget, och att detta kan vara ett positivtalternativ.