mot · GJ02U29 · 1996-01-26 00:00:00 — Det framstår på dessagrunder som nödvändigt att svenska folket i en folkomröstning avgörhuruvida ska gå med i eller ej.Även principerna för upphandling bör ses över vid regeringskonferensen.Nuvarande principer styr mot storskalighet, anonymisering, centraliseringsamt bortrationaliserade arbetstillfällen och ökande mängd transporter medutsläpp av bl.a. drivhusgaser.Miljöpartiet anser att regeringen under förhandlingarna skall kräva- att det i fördraget skrivs in att medlemskap i avgörs av varjemedlemsstat genom nationellt beslut under förutsättning att manuppfyllt de krav som ställs-- att sysselsättningskrav och krav på att miljöskulden förs in i de s.k.konvergensreglerna-- att sysselsättningsfrågor inte ges den överstatliga natur som regeringenföreslår med gemensamma procedurer och principer som i själva verketkan medföra ökad lönespridning, urholkad arbetsrätt ochsubventionerade hemarbeten-- att lokal upphandling skall tillåtas för att skapa bättre miljö och flerarbetstillfällen.-7.3 Inre marknaden ochkonsumenternas intressenRegeringen anger att den inre marknaden är av godo förmänniskorna trots att vare sig rimliga spelregler förkapitalrörelser eller högre miljökrav på varor får förekommai de enskilda länderna. Enligt regeringen är det bästa förkonsumenterna att varor och tjänster är billiga och många.Detta utgör, enligt regeringen, det främstakonsumentintresset och dessa mål vill regeringen införa i engemensam EU-politik.Miljöpartiet motsätter sig denna snäva tolkning av vad som är bra förkonsumenterna. Vi menar att konsumenternas intressen är större än så, t.ex.en god miljömärkning, självskriven rätt för nationell miljömärkning och kravpå full produktinformation och ursprungsmärkning. Ytterligare exempel ärkonsumenternas möjlighet att få behålla t.ex. gamla frösorter och därmedtraditionella lokala och regionala produkter.En annan viktig konsumentfråga som bör utvecklas i ett mellanstatligtsamarbete också inom EU är skydd för skadliga våldsskildringar itevekanaler. Skadliga våldsskildringar, som ändrar beteendemönster, kan gebarn skadliga normer för hur konflikter löses och relationer knyts. Dettamåste förhindras genom samarbete på alla plan.Vi anser att regeringen skall ges i uppdrag att arbeta enligt följande:- Förändringar i fördraget skall öppna möjligheter att införavalutaavgifter mellan EU och omvärlden och inom EU som enmöjlighet att stärka demokratin och leva upp till de tankar på envalutaavgift som finns i FN-sammanhang för att finansiera åtaganden itredje världen.-- En generell rätt för varje nation att gå före genom att ställa högre miljö-och hälsokrav på livsmedel och andra varor införs.-- En generell rätt för varje enskilt land att ställa krav påproduktinformation som är mer långtgående än EU:s införs.-7.4 DjurskyddRegeringen har genom att ta hänsyn till en starkopinionsyttring pliktskyldigast skrivit in att "man skallpröva möjligheten att vid konferensen ta upp frågan omdjurskydd i ett etiskt perspektiv". Detta är tyvärr en mycketpassiv hållning, men möjligheter finns att om driverfrågan aktivt så kommer flera andra medlemsländer att stödjaSverige. Vid förra regeringskonferensen behandladesdjurskyddsfrågorna. De fördragsslutande parterna enades omen viljeyttring, en förklaring om djurskydd som dock inte gerökat rättsskydd för djuren. anser, i likhet medEU-parlamentets miljöutskott, att förklaringen om djurskyddskall skrivas in i fördragstexten. Detta skulle stärka djurensrätt och utgöra en grund för mer långtgående djurskyddskrav.Miljöpartiet anser att regeringen under förhandlingarna skall ta upp tillbehandling:- att hänsyn till djurens välbefinnande skall vara grundläggande vidutformning av gemenskapslagstiftning om den gemensamma jordbruks-politiken, transporter, den inre marknaden och forskning samt att dettaskall föras in i traktatstexten-- att varje enskild medlemsstat skall ges en oomtvistad rätt att ställahögre djuretiska krav än vad EU föreskriver på såväl inhemskproduktion som vid import.-7.5 MiljöRegeringen vill att de principer om hållbar utveckling somman enades om i samband med skall införasi . I övrigt talar regeringen om vad som k a nkomma att föras upp på konferensen, utan att tala om vilkenställning man tänker inta.Miljöpartiet menar att uthållig utveckling bör bli det primära målet iunionsfördraget. Det är väl en självklarhet att tämligenharmlösa slutresultat skall föras in i fördraget, ingen kan ju motsätta sig ensådan ordning. Det finns emellertid anledning att påpeka att regeringen äroklar över vad som avses: skall även de övriga dokumenten från föras in,bl.a. klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald.Den mest centrala och akuta frågan - energi- och koldioxidskatten - vidrörinte regeringen i sin skrivelse. Detta måste betraktas som en djup utmaning.Utsläppen av koldioxid från fossila bränslen är i de flesta EU-länder mellan 6och per invånare och år. För att kunna hejda växthuseffekten måstedessa utsläpp minskas med , vilket ställer mycket stora krav påenergipolitiken i . Regeringen måste nu ges i uppdrag att vidregeringskonferensen driva att en lägsta energi- och koldioxidskatt skallinföras obligatoriskt och på en lägsta nivå som ligger i fas med vad föreslagit. Nedsättning av nationell koldioxidskatt bör blirmöjlig för stora energianvändare. Subventioner avkärnkraft och fossilenergi skall tvingas upphöra i medlemsländerna.Maastrichtfördraget medförde en rad olika lagstiftningsprocedurer förbeslutsfattande inom miljöområdet. Det bör nu införas en enhetliglagstiftningsprocedur genom att lagstiftningsrätt när det gäller miniminormerför hälsa, miljö och djuretiska frågor - inbegripet ekonomiska styrmedel föratt bekämpa gränsöverskridande miljöpåverkan - skall överföras till . är det ett ovillkorligt krav att varje enskilt landmåsteges en oomtvistad rätt att införa en mer stringent lagstiftning för miljö-,hälso- och djurskydd än vad unionen kräver. I dessa sammanhang kan ocksåfinnas skäl att stärka domstolens roll så att den kan tvinga fram ekonomiskasanktioner och förstärka individens rätt att väcka talan mot dem som inteföljer miljölagarna. EU:s miljöpolitik bör dessutom stärkas på så sätt att deharmoniseringsregler som finns - och som skall kunna överskridas nationellt,enligt vårt krav - successivt skall skärpas så att de når upp till den högstanivå av miljöskydd som råder i någon av medlemsstaterna.Miljöpartiet de gröna anser även att regeringen bör driva följande krav:- Den gemensamma jordbrukspolitiken förändras radikalt så attutvecklingen styrs i riktning mot ett ekologiskt hållbart jordbruk.-- EU:s regionalpolitiska stöd utgår endast till miljövänliga projekt.-- Industri- och konkurrenspolitiken skall förändras så att den främjarmiljövänlig produktion.-- Den s.k. vitbokens idéer om skatteväxling påskyndas som del av ettmellanstatligt samarbete.-- En lägsta energi- och koldioxidskatt införs obligatoriskt och på en nivåsom ligger i fas med vad föreslagit.-- En EU-plan upprättas för hur miljövänliga transportsystem, som integer upphov till bl.a. drivhusgaser, skall kunna byggas ut som ettmellanstatligt samarbete.-- Varje land inom EU skall ges generell rätt att gå före genom att ställahögre miljö- och hälsokrav på varor.-- Kommuner inom EU skall ges full rätt att vid upphandlingställa högre miljö- och hälsokrav än vad EU står bakom.-- Euratom avvecklas.-8 Den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitikenDen analys regeringen presenterar som grund för sinaställningstaganden för utrikes- och säkerhetspolitiken ärgrund och motsägelsefull och i vissa fall förödande.Samtidigt som man förklarar att marknadsekonomin, utifrånde fyra friheterna, är garant för en god utveckling så inserman att instabiliteten i EU:s omvärld till stor del beror på"ekonomiska klyftor". Klyftorna är en följd av just den typav marknadsekonomi som EU vill lagstifta om och som äveninom EU-länder som t.ex. skapar berättigad socialoro. Som ett exempel kan nämnas att uteliggarna i Parisväxer i antal och har börjat organisera sig. Ökandeekonomiska och sociala klyftor har för övrigtförsvarsberedningen i rapporten (Ds 1995:28) beskrivit som ett säkerhetshot.Miljöpartiet motsätter sig varje inskränkning av vetorätten i utrikes-,säkerhets- och försvarspolitiken. Det är en förutsättning för att vi ävenfortsättningsvis, med hedern någorlunda i behåll, skall kunna kalla ossmilitärt alliansfria. "Ett borttagande av vetorätten i utrikes- och säkerhets-politiken är inte aktuell", anför regeringen och fortsätter: "I frågor som rörvitala utrikes- och säkerhetspolitiska intressen kan inte låta sigröstasned av en majoritet inom EU." Det innebär att regeringen är villig att avståfrån vetorätten på områden den inte uppfattar som vitala för utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Därmed har man tagit milslånga kliv från de löften manförde fram inför folkomröstningen om EU-medlemskapet, då man t.o.m.talade om "dubbla veton".Regeringen ställer sig bakom tanken på någon slags EU-president, dvs. ettspråkrör som företräder EU i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Dettaleder naturligtvis till att de enskilda ländernas utrikespolitik kommer tillkortaoch att den nationella identiteten urholkas i internationella sammanhang.Miljöpartiet motsätter sig införandet av någon slags EU-president.Sverige har, utan folklig debatt, förts in i VEU (Västeuropeiska unionen)som aktiv observatör. Regeringen förefaller totalt okritisk. Man skriver att"EU:s kapacitet för analys och tidig upptäckt av möjliga konflikter kanstärkas. Även VEU:s operativa förmåga kan i olika avseenden förbättras".Översatt till svenska innebär detta att regeringen är positiv till en EU-underrättelsetjänst, ett slags EU-CIA. Att stärka VEU:s operativa förmågagör att det finns stor risk för att FN:s ställning undergrävs.Regeringen är positiv till svenskt deltagande i fredsfrämjande operationerm.m. inom VEU:s regi.I och med att fredsbevarande operationer splittras upp på regionalaorganisationer, som inte kan betraktas som alliansfria, vare sig militärt ellerintressemässigt, vill erinra om vad FN:s generalsekreterareredovisade i sitt tillägg till "An Agenda for Peace" . I dennarapport framhåller generalsekreteraren att det finns risker med att överlåtamer krävande uppgifter på grupper ledda av stormakter. anser attSveriges internationella insatser av humanitär, konfliktförebyggande ochfredsbevarande karaktär skall ske direkt under FN utan omvägar via VEU.Miljöpartiet anser att militäralliansen bör läggas ner. Detta bör ocksåvara hållning inför regeringskonferensen. Blir så inte fallet ansermiljöpartiet att skall lämna observatörsskapet.Regeringens skrivelse tar inte upp någonting om WEAG (), vapenexportregler eller vapenindustrielltsamarbete. En majoritet i har ställt sig bakom regeringensintentioner att skall "närma sig WEAG". delar intedenna uppfattning. Vi anser att regeringen skall lägga in vetot mot varjeförändring som kan leda till inskränkning i det nationella självbestämmandetom stränga regler för vapenexport. Vi anser inte heller att detförsvarsindustriella samarbetet skall främjas. Snarare skall tid och kraftläggas på att få en omställning av vapenindustrin till civil produktion.Miljöpartiet anser att regeringen under regeringskonferensen skall driva enuppfattning som medför att:- vetorätten på intet sätt får urholkas-- förslag om någon slags EU-president i GUSP-frågor avslås-- varje inskränkning i det nationella självbestämmandet om stränga reglerför vapenexport förhindras-- varje försök från EU att överta fredsfrämjande och fredsbevarandeuppgifter som bättre kan skötas av FN och stoppas-- varje form av militarisering av EU, däribland fusion eller närmaresamverkan med VEU, stoppas.-9 Samarbete i rättsliga ochinrikes frågorRegeringen skriver att samarbetet i rättsliga och inrikesfrågor är att uppnå fri rörlighet för personer, men tillstårsamtidigt att detta kan medföra problem inom en radområden. Regeringen kan tänka sig att "stärkainstitutionerna" för att "få till stånd ett mer effektivtarbetssätt".Fri rörlighet för personer genom slopandet av gränskontrollerna upphöjssom en enastående frihet för befolkningarna. skall medborgarnagaranteras bibehållen säkerhet och frihet. Detta skall ske genom ettomfattande kontrollprogram som innefattar:- ett europeiskt dataregister med personuppgifter av olika karaktär, omdömda personer, för spaningsuppgifter, om flyktingar etc.-- en speciell EU-poliskår-- med fingeravtryck-- övervakningskameror.-Det blir en fri rörlighet under hård kontroll. degröna vill att gränskontrollerna bibehålls och vi motarbetarplanerna på den utökade kontrollapparaten.Regeringen vill föra över asyl- och invandrarfrågor till gemensamhets-lagstiftningen, stärka polissamarbetet inom EU och signalerar även för attSverige avser att ansluta sig till det s.k. Schengenavtalet.Miljöpartiet de gröna motsätter sig svensk medverkan i Schengenavtalet.Vi anser att avtalet medför att gränserna öppnas för knarket medan murarnablir högre för flyktingar. Bortfallandet av de inre gränskontrollerna medförkrav på ökad polismakt.Miljöpartiets uppfattning är att flykting- och asylpolitiken inte skallöverföras till gemenskapslagstiftningen. Vi motsätter oss också denuppdelning i A- och B-lag som EU tvingar fram bland invandrare. Förinvandrare utanför EU gäller att de måste haft uppehållstillstånd innande ges röst- och kandidaträtt till kommuner och landsting. För invandrare frånländer utanför EU gäller betydligt längre tidsperioder. På detta sätt skapas A-och B-lag bland invandrare.10 Institutionella frågorDe institutionella frågorna kommer med stor säkerhet attdominera konferensen. Vi har behandlat dessa underrubriken 4 Demokrati. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen inför EU:s regeringskonferens1996 skall arbeta för att utträdesrätt från EU införs i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att begär att regeringen under regeringskonferensen1996 skall verka för att införs i unionsfördraget,3. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att de nationella parlamenten ges rätt att medverka iEU:s beslutsprocesser genom att få initiativrätt och kunna ge förslagtill EU-regler,4. att begär att regeringen inför regeringskonferensen1996 skall verka för att parlamenten och deras motsvarigheter till bör rekommenderas vara beslutande inför ministerrådsmöten,5. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att större länder inom EU inte skall ges ökat röstetal iministerrådet jämfört med ,6. att hos regeringen begär att skall motsätta sigvarje steg som ger karaktär av regering och rådetsordförande karaktär av statschef,7. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att ges viss lagstiftningsrätt endast närdet gäller miniminormer för mänskliga rättigheter samt skydd för hälsaoch miljö i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att det slutna Coreper ersätts med en parlamentarisktförankrad förberedelseprocess,9. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att så länge Coreper finns kvar bör ländernarepresenteras av vald ledamot i de nationella parlamenten,10. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att svensk offentlighetsprincip skall införas i EU-institutionerna,11. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att svensk meddelarfrihet skall gälla även för EU-institutionerna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att under regeringskonferensen skallverka för könskvotering,13. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att de länder som sökt om medlemskap ges tillträde tillförhandlingarna med yttranderätt,14. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att jordbrukspolitikens subventions- och bidragsmönsterförändras innan EU utvidgas i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att samtliga länder i , antingen de söktmedlemskap i eller inte, garanteras andra samarbetsformer änmedlemskap,16. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att det i fördraget skrivs in att medlemskap i av varje medlemsstat i enlighet med vad som anförts imotionen,17. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att sysselsättningskrav och krav på miljöskulden förs ini de s.k. konvergensreglerna,18. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att sysselsättningsfrågorna inte ges den överstatliganatur som regeringen föreslår i enlighet med vad som anförts imotionen,19. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att lokal upphandling skall tillåtas för att skapa bättremiljö och fler arbetstillfällen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbete inom EU för att förhindra skadligavåldsskildringar i TV,21. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att fördraget skall öppna möjligheter att införavalutaavgifter mellan EU och omvärlden och inom EU i enlighet medvad som anförts i motionen,22. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att varje land inom EU skall ges generell rätt att gå föregenom att ställa högre miljö- och hälsokrav på livsmedel och andravaror,23. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för en generell rätt för varje enskilt land att ställa krav påproduktinformation som går längre än EU:s,24. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att djurskyddsfrågan förs in i traktatstexten i enlighetmed vad som anförts i motionen,25. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att varje enskild medlemsstat skall ges en oomtvistadrätt att ställa högre djuretiska krav än vad EU föreskriver i enlighetmed vad som anförts i motionen,26. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att lagstiftningsrätt när det gäller miniminormer förhälsa, miljö och djuretiska frågor skall överföras till ,27. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att varje medlemsland ges rätt att införa en merlångtgående lagstiftning inom miljö- och hälsoskyddsområdet än vadEU föreskriver,28. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att stärka roll att utdöma ekonomiskasanktioner mot dem som inte följer miljölagarna,29. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att stärka individens rätt att föra talan mot dem som inteföljer miljölagarna,30. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att de befintliga harmoniseringsärendena som finnssuccessivt skall skärpas så att de når upp till den högsta nivå avmiljöskydd som råder i något medlemsland,31. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att den gemensamma jordbrukspolitiken förändrasradikalt så att utvecklingen styrs i riktning mot ett ekologiskt hållbartjordbruk,32. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att EU:s regionalpolitiska stöd endast utgår tillmiljövänliga projekt,33. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att industri- och konkurrenspolitiken skall förändras såatt den främjar miljövänlig produktion,34. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att den s.k. vitbokens idéer om skatteväxling påskyndassom del av ett mellanstatligt samarbete,35. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att en lägsta energi- och koldioxidskatt införsobligatoriskt och på en nivå som ligger i fas med vad föreslagit,36. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att en EU-plan upprättas för hur miljövänligatransportsystem, som inte ger upphov till bl.a. drivhusgaser, skallkunna byggas ut som ett mellanstatligt samarbete,37. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att kommuner inom EU skall ges full rätt att vidkommunal upphandling ställa högre miljö- och hälsokrav än vad EUstår bakom,38. att begär att regeringen inför regeringskonferensenskall verka för att Euratom avvecklas,39. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att vetorätten på intet sätt urholkas,40. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att förslaget om ett gemensamt ansikte utåt i GUSP-frågor avslås.41. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att inskränkningar i det nationella självbestämmandetom stränga regler för vapenexport förhindras,42. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall motsätta sig förändringar som gör att EU ges fredspolitiska rollersom bättre kan skötas av FN,43. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att VEU bör avvecklas,44. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall motsätta sig varje form av militarisering, däribland fusion ellernärmare samverkan med VEU,45. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att gränskontrollerna bibehålls och planerna på en ökadkontrollapparat motarbetas,46. att begär att regeringen under regeringskonferensenskall verka för att flykting- och asylpolitiken inte skall överföras tillgemenskapslagstiftningen.