mot · GJ02Jo14 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:120 Vår miljö - Miljöarbetet I den årliga skrivelsen om miljö säger sig regeringenredovisa tillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetetunder . Tyvärr saknas en redovisning av fleraallvarliga problem som uppmärksammats under det senasteåret. Vi tar i denna motion upp en del av dessa. Vi kommer isamband med budgetpropositionen och allmännamotionstiden att utveckla våra förslag.Regeringen konstaterar (s. 4) att av nio miljömål uppfylls bara ett mednuvarande regelverk och förutsättningar. Detta borde utgöra en larmklocka,man förväntar sig att regeringen nu kommer med en rad extraförslag elleråtminstone aviserar krafttag för att uppfylla miljömål - miljömålsom i de flesta fall bara är blygsamma delmål på vägen mot det uthålligakretsloppssamhället.Vi blir dock lite besvikna - skrivelsen ger oss inga större hopp om radikalaförslag och innovationer. Det stadiga svenska lunkandet beskrivs. Det är ioch för sig bra, men det finns också behov av snabba åtgärder och attverkställa beslut - inte fortsatta utredningar. Vi förutsätter att regeringenåterkommer med konkreta förslag på hur fattade beslut skall verkställas.Den miljöomställning som är nödvändig leder till nya framtidsinriktadearbeten och kan också bidra till en ökad global rättvisa.FN:s miljöprogramNär det gäller redovisningen av FN:s miljöprogram, saknasen redovisning av vilka krav har drivit. Skrivelsenredovisar endast att viktiga svenska initiativ togs, beträffandemilitären och miljön, kvinnor och miljön m.m. Det hade varitvärdefullt med en mer utförlig redovisning av det svenskaagerandet.Östersjön och NordsjönUnder avsnittet om och saknas ett avsnittom och . Dessa innanhav är unikabiotoper med låga salthalter och stor känslighet förmiljöpåverkan av olika slag. De industrier som finns längshela har släppt ut storamängder miljögifter i vattnet. Studier som har gjorts visar påhöga halter av såväl klorföreningar som olika tungmetaller.Bottenviken och är relativt grunda och näringsfattiga hav,vilket ger en ökad känslighet för miljöstörningar. Den största andelen av demiljöstörande substanserna finns i den fria vattenmassan där de tas upp avplankton och på så sätt förmedlas upp genom näringskedjan. När det gällerarsenik och bly är halterna större i än i ochÖstersjön och när det gäller kadmium lika höga. Regeringen bör därföruppmärksamma miljösituationen i och och redovisavilka åtgärder som görs för att komma tillrätta med den.Vattenbrist ett globalt hotDen globala bristen på rent vatten är ett allvarligthot mot världens livsmedelsförsörjning. Konstbevattning ochsjunkande grundvattennivåer leder till försaltning ochförstörda jordar. I finns ingen total vattenbrist mendet finns områden där grundvattnet minskar och där desskvalitet kraftigt har försämrats. Vi slösar på det rena vattnetistället för att separera och återanvända. Regeringen börredovisa ett samlat grepp över vattenhanteringen i Sverigeoch ta fram en strategi för hur skall agera iinternationella fora.Biologisk mångfaldBiologisk mångfald hotas. Biologisk mångfald är denvariation och blandning av arter vi har i olika naturtyper.Globalt hotas variationen i alla slags naturtyper p.g.a.människans aktiviteter och ökade utbredning. I gällerdet jordbrukslandskapet, skogsmiljön och de marinamiljöerna.Speciellt allvarlig är situationen för den biologiska mångfalden i desvenska skogsmiljöerna. Dels är många svenska skogsmiljöer internationelltsett unika, d.v.s. de har ingen motsvarighet i något annat land. Dels har vi iSverige påverkat nästan alla skogsmarker. Det finns - frånsett en delreservat - nästan ingen naturskog kvar i . Internationellt sett harSverige mycket lite orörd, produktiv skogsmark kvar. Vi använder oss aveffektiva maskinbaserade skogsbruksmetoder som effektivt minskar denbiologiska mångfalden. Istället för spännande trollskogar har vi nu rätlinjigagranåkrar, som en ekolog uttryckte sig.Regeringen skriver att ökade insatser gjorts för den biologiska mångfaldenoch att detta har resulterat i framsteg. Visst har framsteg gjorts men det ärmärkligt att skrivelsen inte behandlar de ökande problem som bland annatden nya skogspolitiken medfört. Regeringen nämner inte heller atthuvudproblemet kvarstår - den biologiska mångfalden i skogen fortsätter attminska.Sanningen är att det försvinner arter från den svenska skogen - oftaför gott - och att unika biotoper - naturmiljöer - utplånas. I skogslandskapethotas t.ex. 400 svamparter av totalt ca 3 000 och 60 kärlväxtarter av totalt2 000. försvinner tiotals arter från den svenska . De signalersom vi nu får runt om från landet är alarmerande. Det finns tecken på att densenaste förändringen av svensk skogspolitik där bland annat ansvaret påskogsägarna ökade har förvärrat situationen. Bilden är blandad. Dels harmöjligheterna ökat för den skogsägare som vill driva sitt skogsbruk på ettmer uthålligt sätt, dels har möjligheterna ökat för den som villskövla skog utan hänsyn till miljön. utförsäljningar avskogsmark är ett annat akut hot mot den biologiska mångfalden.Det behövs ett skyndsamt förslag till förändring av svensk skogspolitik omden fortsatta utarmningen ska stoppas. Det behövs mer medel - eventuellt ennaturvårdsavgift - till reservatbildning och till ett mer ekologiskt skogsbruk.De aktionsplaner för biologisk mångfald som ,, m.fl. utarbetat måste kompletteras med mer medeltill reservatbildning och strängare lagstiftning om aktionsplanerna skall fåavsedd verkan.Oroande är också utvecklingen i jordbrukslandskapet. Trots detmiljöprogram som fått godkänt i EU och målsättningen att detekologiska jordbruket skall öka, visar andra uppgifter på en ökad spann-målsodling och en ökad belastning på jordbruksmark. Konsekvenserna avEU:s jordbrukspolitik går ännu inte att utvärdera, men utvecklingen tyderhittills inte på att den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet påtagligtökar.Gentekniken och dess konsekvenser för den biologiska mångfalden ärytterligare ett område som inte tas upp i skrivelsen. En redovisning avSveriges strategi och en lägesrapport saknas.Statens roll i miljöarbetetsviktarMiljömedvetna kommuner och miljöengageradekonsumenter och producenter tar nu allt mer över initiativet imiljöarbetet. Det är bra, men att staten - regeringen och dessmyndigheter - tappar initiativkraft är inte bra. Allt oftareuppfattas lagstiftare och den centrala nivån sombromsklossar i miljöarbetet. Exempelvis förbjöds bly ibensin när det i praktiken var borta från marknaden. Förslagom en efterlängtad avfallsskatt dröjer - regeringen har tillsatten ny utredning.Staten fortsätter med gigantiska felinvesteringar i nya motorvägarsamtidigt som kommuner vidtar åtgärder för att minska biltrafiken i linjemed Agenda 21:s och intentioner. Exemplen är många.Det är mycket positivt att det sker ett bra Agenda 21-arbete i mångakommuner liksom att skall redovisa resultaten av deprojekt som fått Agenda 21-stöd, men det saknas en helhetsbild av arbetet ikommunerna. Många kommuner har inte hunnit särskilt långt. Denekonomiska krisen i kommunsektorn är en bidragande orsak till detta.Energipolitik är en del avmiljöpolitikenEtt tecken på att staten tappar makt i miljöarbetet är attenergifrågor överhuvudtaget inte nämns i skrivelsen. Detpågår ett intensivt utvecklings- och forskningsarbete ikommuner, hos företag, högskolor och hos enskilda för attförändra energisektorn. Enskilda och företag är beredda attställa om sitt "energibeteende". Det som behövs är klarariktlinjer från regering och riksdag. Det behövs ettmiljöanpassat skattesystem, det behövs beslut omkärnkraftsavveckling, det behövs en gedigen satsning påalternativa energislag.Under mer än 20 år har vi upplevt att de gamla, större partierna uppvisathandlingsförlamning på energisidan. Den måste nu brytas om vi ska klaraden internationella konkurrensen och miljöomställningen. Ny renenergiteknik med stora exportmöjligheter är förmodligen viktigare förlandets långsiktiga tillväxt än att skydda gamla bulkindustrier.Energifrågorna är också intimt förknippade med de flesta andra miljö-områden. Regeringen bör inte lämna skrivelser om miljön utan att behandlaenergifrågorna.Svenska miljöproblem iÖsteuropaSvenska miljöproblem i borde egentligen varavärda ett eget kapitel. Relativt sett orsakas en allt större delav miljöproblem av andra länder och regioner, inteminst i . Förvisso minskar vissa utsläpp iÖsteuropa, men till stor del beror det på att verksamhetertvingas stänga p.g.a. bristande lönsamhet. Att genomföraeller stödja åtgärder i andra länder ersätter dock inte åtgärderpå hemmaplan - båda delarna är lika nödvändiga. Senareforskarrapporter om miljösituationen i Östersjönunderstryker detta.Både av arbetsmarknadsskäl och miljöskäl finns det nu behov av engigantisk och kraftfull satsning på svenska miljöinvesteringar i Östeuropa.Bara i vårt närområde - , , - finns det potential förmiljardinvesteringar i ny teknik och kunskap. Det är satsningar som skapararbeten och bättre miljö hos alla inblandade länder.MiljöregementenResurser som frigörs - både kapital och mänskligaresurser - när militär verksamhet avvecklas i berörda länderskall användas till miljöarbete istället. Detta är även ett av deeffektivaste sätten att trygga regionens säkerhet. Färre vapenoch förbättrad miljö innebär tryggare människor. Före dettasvensk militär skall utbilda personal från öst. Behoven avutbildning handlar både om elementära frågor och meravancerade metoder när det gäller sjukvård, juridik,ekonomi, teknisk apparatur, byggnation, strålskydd,pedagogik, etc.De regementsomvandlingar som skall ske i - och som blir fler iframtiden - kan då bli positiva händelser. Då slipper vi risken för ostruk-turerade nedläggningar där konstruktiva planer saknas. Denna övergång frånmilitär verksamhet till nödvändig miljöverksamhet har påbörjats i blygsamskala. är det att regeringen vidtar åtgärder för att undvika en radstrukturproblem.Medel från anslaget om ekologisk omställning under Miljödepartementetsom och Socialdemokraterna inrättade förra budgetperiodenkan användas. De numera omfattande erfarenheterna från svenska kommunermed ett utvecklat vänortsbyte med kan användas i omställnings-arbetet.Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder i enlighet med vad imotionen anförs vad avser och , vattenbrist, biolo-gisk mångfald, Agenda 21-arbetet, energipolitiken, och militärmiljöomställning.Det lokala och regionalamiljöarbetetAgenda 21-arbetet är ett nationellt åtagande, men bedrivs påalla nivåer, lokalt, regionalt och nationellt. Nationellaåtaganden, som utförs på andra nivåer, har naturligtvis statenett ekonomiskt ansvar för.Det kommunala Agenda 21-arbetet är avgörande, för det handlar mycketom att förändra attityder och beteenden i vardagslivet. Men även denkommunala översiktsplaneringen och detaljplaneringen ingår i Agenda 21-arbetet. Den påverkar avfallshantering, trafikfrågor, utsläppsfrågor, m.m.Regeringen skriver att de flesta kommuner i i någon form harpåbörjat arbetet med den lokala . För att detta ska få någon verkligfart i alla kommuner, så behövs kunnig och kompetent personal, som håller iarbetet och har tillräckliga resurser. Olika kommuner har dock varierandeförmåga att klara Agenda 21-intentionerna. En liten kommun med småresurser har inte ekonomisk möjlighet att avlöna personal för detta, och desom blir ålagda att utföra jobbet har liten tid för att utföra just denuppgiften.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagit att staten avsätter medelför att alla kommuner skall ges möjligheter att anställa miljö- ochenergirådgivare. Det finns många exempel på att aktiva miljö- ochenergirådgivare driver på i utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle.Då är regeringens anslag på för kommunernas lokalaAgenda 21-arbete inte tillräckligt. Ett alternativ är att det lokalanäringslivetavsätter medel till kommunens lokala miljöarbete. Det har visat sig attnäringslivet i kommuner med ett gediget miljöarbete kan dra nytta av det isin verksamhet genom sänkta energikostnader, lägre avfallskostnader, bättrekonkurrensförhållande etc.Länsstyrelsernas satsning på att ta fram regionala miljöstrategier är mycketbra och värdefull. har tio län fått sina strategier antagna. Problemetäratt den politiska strukturen på regional nivå är otillräcklig för att kunnagenomföra de strategier som läggs upp. Myndigheter med central betydelsesom , m.fl. är organiserade på statlig nivå och medannan geografisk täckning.Den politiska nivån - landstingen har lite inflytande på viktiga frågor somrör miljön - tvingas mest att ägna sig åt att städa efter miljöproblemen,genom att bl.a. ha hand om sjukvården. För att regionala miljöstrategier skallkunna fullföljas, måste en regional politisk nivå finnas som har makt ochbefogenhet att verkställa besluten. Därför är det viktigt att utvecklingen avlandstingen till regionala parlament blir ett avgörande steg i en sådanutveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder med avseende på FN:s miljöprogrambeträffande och , vattenbrist, biologiskmångfald, statens roll i miljöarbetet, energipolitiken, samtlokalt och regionalt miljöarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöomställningen också är nödvändig föratt klara sysselsättningen.