mot · GK02Jo729 · 1996-10-07 00:00:00 — En liberal miljöpolitik för InledningAlla viktiga frågor är inte EU-frågor. Det är därförnödvändigt att EU kan koncentrera sig på de storagränsöverskridande problem som inte effektivt kan lösas påannat sätt än genom genomtänkt samarbete.Regeringskonferensen borde istället resultera i en sådanrevision av att en tydlig ansvarsfördelning, en sk kompetenskatalog, mellan staterna och unionen åstadkoms.Men då detta inte är realistiskt gäller det attsikta in sig på de mest uppenbara strukturfelen. Det krävssåledes att koncentrerar sina krav i förhandlingarna.Vi tror därför till skillnad mot regeringen t ex inte attEuropas långsiktiga utveckling beror av hurkonsumentpolitiken (avsnitt 7.4 i regeringens skrivelse tillriksdagen inför förhandlingarna /96:30) ellerungdomsfrågorna (7.7) hanteras vid regeringskonferensen1996. Och inte minst undrar vi vad föreningslivet (avsnitt 4)har med regeringskonferensen att göra. Det måtte väl ändåvara ett område av mänsklig aktivitet som ävensocialdemokratiska politiker borde lämna därhän. Attregeringen i sin skrivelse till ger dessa frågor likamycket utrymme som frågor om ministerrådets eller framtida struktur och miljöarbetetsförutsättningar tyder på en både visionslös och opraktiskansats. Ett stort misstag begås genom att regeringen väljer attinte arbeta för möjligheten att lättare kunna införagemensamma miniminivåer för miljöskatter ellermiljöavgifter.Den pågående regeringskonferensen om en översyn av EU:s grund-läggande fördrag kommer att gå in i ett avgörandeskede. Vi vill i denna motion peka på några av de förändringar som viliberaler skulle vilja se för att stärka arbetet för en hållbar utveckling ihelaEuropa. Det är nu den stora möjligheten finns att förändra fördragstexterna,som utgör , så att de får en sådan utformning att miljöarbetetfår en framskjuten position . Det handlar om att ge EU kraftoch att därefter använda kraften till att styra in på en ekologiskthållbar utveckling. Det är en avgörande uppgift för att kunna säkra en godmiljö åt kommande generationer européer.Koldioxidskatt motväxthuseffektenDet krävs åtgärder nuUnder har människan genom utsläpp frånsina olika verksamheter kraftigt ökat tillförseln av s kväxthusgaser (koldioxid, metan och dikväveoxid). Det råderen relativ enighet bland experter om att det finns risk attdetta kan leda till klimatförändringar med allvarligamiljökonsekvenser. Enligt de åtaganden som EU och dessmedlemsländer gjort i klimatkonventionen, somundertecknades i , börkoldioxidutsläppen inte vara högre än de var år1990, för att därefter minska ytterligare. Gemensammaåtgärder mot växthuseffekten nu minskar risken förklimatförändringar, översvämningar, stormar och torka,globalt och regionalt, på lång sikt. Åtgärder motväxthuseffekten har också positiva effekter för att minskaförsurningen. För att klara denna utmaning krävs det attproduktions-, transport- och konsumtionsmönster förändras iriktning mot lägre energiförbrukning och lägre utsläpp avframförallt koldioxid.En gemensam miniminivåOm EU införde en gemensam miniminivå för skatt påkoldioxidutsläpp skulle trycket öka på att finna merekologiskt hållbara energikällor och att utveckla energisnålteknik. Att det krävs enhällighet för att besluta omekonomiska styrmedel i miljöpolitiken visar hurbeslutsreglerna kan utgöra hinder för en offensivmiljöpolitik. Bakgrunden till nuvarande ordning finns i attmiljöavgifter eller miljöskatter behandlas som skattefrågor.Skatter betraktas generellt som en nationell angelägenhet,och här gäller enhällighet vilket innebär att varjemedlemsstat har vetorätt. Vi menar dock att det är rimligt attsådana skatter som påverkar gränsöverskridandemiljöproblem lyfts över till gemenskapsnivån och blirbindande genom majoritetsbeslut i ministerrådet enligtartikel 130 s i nuvarande lydelse av . Det finnsstora fördelar med att insatserna mot växthuseffekten bl autformas som en grön skatteväxling mellan utsläpp avkoldioxid och skatt på arbete. De främsta skälen för det ärsjälvfallet miljöpolitiska, men en viktig effekt av miljöskatteri allmänhet och koldioxidskatt i synnerhet är att de ocksåskapar utrymme för att sänka vissa andra, strategiska, skatter.Om EU ålade medlemsländerna att ta ut en högrekoldioxidskatt skulle de länder som så önskar kunna användainkomsterna till att finansiera en lägre tjänstebeskattning,vilket sannolikt skulle vara positivt för sysselsättningen. Attminiminivån för koldioxidbeskattningen bör avgöras påeuropeisk nivå beror således dels på att utsläppen berörmånga länder, dels på att det är omöjligt att få förståelse förhöga miljöskatter i vissa länder om det bara innebär attarbetstillfällen exporteras till länder som konkurrerar medlägre miljöskatter.Regeringens misstagRiksdagen och regeringen valde, i sina riktlinjer till desvenska förhandlarna, bort möjligheten att argumentera föratt införa kvalificerade majoritetsbeslut för vissa avgränsademiljöskatter. liberalerna menar att bordeha gått på samma linje som den danska regeringen och aktivtarbetat för att underlätta införandet av t ex en europeiskminiminivå på koldioxid- skatt.De danska förhandlarna har på uppdrag av den danska regeringen lagtfram förslag på ett särskilt protokoll om miljöavgifter. Detta förslag lyderenligt följande i en fri icke-officiell översättning:De officiella avtalsslutande parternaär eniga om att det är nödvändigt att lösa de gränsöverskridandemiljöproblemen, och att införandet av miniminivåer för staternasmiljöavgifter i Europeiska unionen är ett instrument, vars användande börfrämjas,förklarar att fastställandet av miniminivåer för följande klart avgränsadeavgifter inte är bestämmelser av huvudsakligen fiskal karaktär och därför kansådana beslutas om med kvalificerad majoritet enligt artikel 130 s, förstastycket i nuvarande lydelse av Romfördraget:Lista över avgifterAvgift 1 t ex koldioxidskattAvgift 2 t ex svaveldioxidskattetc etcär eniga om att införandet av miniminivåer för staternas miljöavgifter iEuropeiska unionen inte berör medlemsstaternas rätt att fastställa högremiljöavgifter,är eniga om att miljöavgifterna skall tillfalla medlemsstaterna,är eniga om att detta icke påverkar den enskilda medlemsstatens möjlighet attföra sin egen fördelningspolitik och att upprätthålla eller förbättra sinsocialastandard.Det är nödvändigt att och regeringen omprövar sinnuvarande negativa inställning till det danska förslaget. Detvore ett stort misstag att inte utnyttja regeringskonferensensom ett tillfälle att skapa effektiva instrument att minskakoldioxidutsläppen och annan miljöförstöring i medhjälp av ekonomiska styrmedel.Miljöpolitik på EuropanivåMiljön är en ideologisk frågaRomfördragets inledning formulerar en vision om en alltdjupare sammanhållning mellan folk. Syftet medsamverkan i den europeiska unionen är att föra Europasmänniskor allt närmare varandra, att tvinna allt starkare bandmellan länder, folk och individer. För oss liberaler varSveriges inträde i den europeiska unionen därför ettnödvändigt steg för att vi fullt ut skall kunna delta i dennauppgift . Vi vill se ett samlat som tarsig an framtidens gemensamma frågor.Det är i grunden en ideologisk fråga ifall man tror på ett samarbete i fastaformer. Alla är för samarbete i sig, men skiljelinjen består i huruvida man ärberedd att faktiskt kompromissa med sina samarbetspartners. Att kunnatänka tanken att det finns andra synsätt än ens eget på problemformuleringareller på tänkbara lösningar utgör grundförutsättningen för ett fruktbartsamarbete. Denna förutsättning är särskilt tydlig inom det internationellasamarbetet för en bättre miljö. Det finns mängder av stolta deklarationer ochkonventioner på detta område, men få som i praktiken leder till denödvändiga åtgärderna. Många länder, däribland , stoppar alltför oftakonventionstexten i byrålådan med förevändningen att man har reglersom motsvarar den aktuella konventionen. Inom EU-samarbetet skapasbindande rättsregler, och de gemensamt framförhandlade bestämmelserna påmiljöområdet slår ofta direkt igenom i medlemsstaternas nationellarättsordning. Då det naturligtvis finns vissa grundläggande åsiktsskillnaderäven inom EU är det viktigt att det finns möjligheter för de stater som vill gålängre i sin miljölagstiftning.En annan ideologisk skiljelinje utgörs av synen på teknisk och ekonomiskutveckling för att bl a kunna minska miljöförstöringen. Det beror på att EU igrunden är ett samarbetsorgan för att öka den ekonomiska och tekniskautvecklingen hos medlemsstaterna. Detta utgör självklart ett argument motEU för dem som tror att de gör miljön en tjänst genom att stoppa denekonomiska tillväxten och den tekniska utvecklingen. Vi liberaler ärövertygade om att detta leder till att välfärden och friheten minskar,men även att miljön försämras. Utvecklingspessimism och en onyanserad synpå ekonomisk tillväxt förvärrar därför hoten mot miljön. Teknisk ochekonomiskt positiv utveckling skapar utrymme för sådana åtgärder somgynnar miljön, och vid svag tillväxt blir det ofta miljön som får sitta emellannär samhällets resurser fördelas. Det har inte minst de regionala ochomfattande miljökatastroferna i de före detta kommunistdiktaturerna iÖsteuropa visat.Ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling är medel för att öka ettsamhälles förmåga att lösa svåra problem. Vi förnekar inte att tillväxt kanske på sätt som skadar miljön, men vi vet också att det inte behöver vara så.Det är endast i en marknadsekonomi som det går att sätta adekvata priser pånaturresurser och på miljöförstöring. För oss finns det ett samband mellantillväxt och utveckling, kreativitet och en effektivare användning av resurser.Till skillnad från miljödogmatikerna är det vår övertygelse att ökad kunskap,bättre teknik och ekonomisk utveckling kan användas för att hejdamiljöförstöringen.Gränsöverskridande miljöproblem iEuropaMiljontals människor får hälsa, drömmar och livschanserslagna i spillror av miljöförstöring i olika former. Hotet omomfattande klimatförändringar och ozonurtunning är på siktkanske de största hoten mot mänskligheten. Ett annatallvarligt regionalt miljöhot är de "sura regnen" till följd avsvavel- och kväveutsläpp. Bara i orsakar dessautsläpp försurning av tusentals vattendrag, som utanmotåtgärder därmed sakta men säkert töms på allt liv.Gemensamt för dessa miljöproblem är att de kräver åtgärder iflera länder . Svaveldioxider, kvävedioxider,tillförsel av koldioxid och marknära ozon färdas övernationsgränserna och vållar skador långt ifrån denursprungliga källan. Det spelar sålunda ingen större roll omSverige ensamt försöker få bukt med utsläppen. EU utgör enviktig grund för att undkomma ett s k fångarnas dilemma,dvs att ingen stat ensam vågar föra en offensiv nationellmiljöpolitik p.g.a. rädsla att förlora konkurrenskraft i denindustriella sektorn. Medlemsstaterna har nämligen inteendast gemensamma intressen som en god livsmiljö ochsäkerhet, utan de är inte sällan varandras konkurrenter i denglobala ekonomin och världshandeln.Med en liberal miljöpolitik i EU kan vi bygga ett samhälle som förvaltarnaturen på ett gott och ansvarsfullt sätt. Ett samhälle där kretsloppen slutitsoch den biologiska mångfalden värnas. Ett samhälle där den enskildes hälsa,handlingsfrihet och livschanser inte längre hotas av miljöförstöring.EU kan bli världens bästamiljöorganisationEuropeiska unionen utgör det bästa organet för att minskamiljöproblem i vår del av världen. Vi anser att det finns tvåviktiga skäl för det. Det första är den allmänna stabilitet EUbidrar till. Genom ett tätt nät av handel, kultur och politisksamverkan säkras en utveckling av ekonomin, demokratinoch freden, som även är en förutsättning för en positivutveckling på miljöområdet. Ingenting är nämligen såmiljöförstörande som ofred, ofrihet och en allmän huggsexaom naturresurserna. Det andra är de unika möjligheter EUger att fatta bindande överstatliga beslut och att ställa deländer som inte följer besluten till svars.Men EU måste bli bättre. Detta är möjligt om medlemsländerna med enprogressiv inställning till miljöfrågorna kraftsamlar för att genomföra strängamiljökrav i hela unionen och om beslutsreglerna ändras så att beslut somfrämjar en god miljö underlättas. Men om ytterligare framsteg skall kunnagöras på miljöområdet krävs att EU koncentrerar sig på viktiga ochgränsöverskridande miljöfrågor och lämnar resten till beslutsfattande pånivåer närmare medborgarna.Bättre förutsättningar förmiljöarbetetMiljöfrågorna är särskilt betjänta av vissa allmännaförbättringar och effektiviseringar av EU:s uppbyggnad ochramverk. Vi vill därför kort peka på några sådana allmännakonstitutionella förändringar.Ökad möjlighet till beslut med kvalificeradmajoritetEn viktig uppgift är att förenkla och effektiviserabeslutsprocessen inom EU. utgörs beslutsprocessen aven mängd olika procedurer som tillkommit allt eftersomsamarbetet breddats och fördjupats. Det utgör engrundläggande förutsättning för demokratin attbeslutsreglerna går att förstå. Därför måste nuvarande floraav beslutsprocedurer både minskas och förenklas.En viktig förklaring till kritik om tröghet i EU-systemet har sin grund i detfaktum att det på många områden fortfarande krävs enhällighet vid besluten iministerrådet. Därför vill vi liberaler att möjligheten till kvalificerademajoritetsbeslut skall öka generellt för att inte ett enda land skall kunnahindra övriga medlemmar från att gå vidare i samarbetet. Här ärproblematiken kring att införa gemensamma miljöskatter ett tråkigt mentydligt exempel på behovet av förändring (se ovan under avsnitt 2). Detta ärdock inte det enda område där det är viktigt att öka möjligheterna för etteffektivare beslutsfattande. med mer av majoritetsbeslut skallEuropaparlamentets roll i beslutsprocessen öka. Vi ansluter oss till deeuropeiska liberalernas vision om att parlamentet skall bli heltlikställtmed ministerrådet i lagstiftningsfrågor och att de båda organen skallbetraktas som de två delarna i ett tvåkammarparlament.En europeisk offentlighetsprincipEU:s samtliga institutioner måste präglas av större öppenhet.De grundläggande fördragen ger inte EU någon generellbehörighet att bestämma vilka regler som skall tillämpas närdet gäller yttrande- och tryckfrihet. Däremot kan EUbestämma om offentligheten över begränsade områden somär kopplade till den inre marknadens funktion. börverka för att den svenska synen på allmänna handlingarsoffentlighet får en motsvarighet inom EU. Inom skallhanteringen av EU-dokument följa svenska lagar när detgäller offentligheten, oavsett hur en handling har klassats avett EU-organ. bör också underlättainformationsspridning om miljötillståndet och förslag ochbeslut på miljöområdet till allmänheten. En ökad genomsynav EU ökar dess legitimitet och underlättar den demokratiskakontrollen. Det är också en förutsättning för att ideellamiljöorganisationer och media skall kunna granskamiljöarbetet.Utvidgning österut gynnar miljönGenom att låta länderna i Öst- och , däriblandde baltiska staterna, bli medlemmar i så fort som möjligtfrämjas en positiv miljöutveckling i hela . Dettabetraktas av oss liberaler som en överordnad uppgift.Utvidgningen är den bästa garantin för demokrati, fred ochstabilitet i de berörda länderna och därmed gynnas ocksåmiljöarbetet. Dessutom utvidgas till attgälla ett mycket större geografiskt område, och deekonomiska förutsättningarna för en offensiv miljövårdförbättras. Målet för det europeiska samarbetet får inte sättaslägre än att hela skall präglas av frihet, fred,demokrati, ekonomiska framsteg och social rättvisa. Ettsådant skulle också kunna betyda mycket för enpositiv utveckling i resten av världen. Senast i början avnästa årtusende bör , , , ,, , , , ,, och vara EU-medlemmar. På längresikt bör även övriga länder kunna bli medlemmar, men manmåste vara medveten om att skillnaderna i ekonomiskutvecklingsnivå gör att medlemskap - åtminstone utanomfattande undantag - kan dröja åtskilliga år.Förutsättningar för en hållbarutvecklingRamarna för miljöarbetet inom EU utgörs främst av dekonventioner som binder EU, samt de rättsakter som antagitsav EU:s institutioner. Det är viktigt att EU:s regelverkgenomförs konsekvent i de nationella rättsordningarna.Hållbar utveckling ett mål för EUBesluten från innebär ett åtagande förEU och dess medlemsstater att verka för en hållbarutveckling. Det krävs att EU-länderna uppfyller sin del av dekonventioner som de skrev under i samband med för att med trovärdighet kunna utöva detmiljömässiga ledarskap som världen så väl behöver.Då den pågående regeringskonferensen framför allt handlar om ändringar ide grundläggande fördragen måste förstärkningen av miljöpolitiken kommatill uttryck genom att viktiga principer skrivs in redan där. Regeringen harinte varit mer konkret om hur det ska gå till än att ett miljömål för jordbruketbör skrivas in i artikel 39. liberalerna menar dockatt bör arbeta för att principen om en hållbar utveckling införs somett tillägg redan i artikel 2 om hållbar utveckling och medborgarnas rätt god miljö som ett av EU:s mål. Det skulle innebära att man undanröjdeden nuvarande oklarheten om en hållbar utveckling är ett eget mål ellerendast en del av det övergripande ekonomiska målet om tillväxt. Dessutombör det bli tydligare att samhällssektorerna har ett ansvar för miljön.Samhällssektorernas ansvar måste klart slås fast i de vittfamnande artiklarsom reglerar respektive sektor.Det femte miljöhandlingsprogrammetEG:s femte miljöhandlingsprogram antogs 1993 och innebäratt miljöhänsyn skall finnas med vid alla politiska beslutinom unionen. Det slås bl.a. fast att EU skall sträva mot enlångsiktigt hållbar utveckling. Programmet poängterar ocksåatt genomförandet av i de enskilda ländernamåste förbättras avsevärt. Här finns det därför all anledningför att se över sitt eget register över hur pass väl vihar genomfört , se vidare avsnitt 2.3.4.En målsättning i det femte miljöprogrammet är att minska luftförorening-arna till en för framtiden hållbar nivå. Ett etappmål som sattes var t ex attkvävedioxidutsläppen, jämfört med , skall minska framtill och att flyktiga kolväten skall minska lika mycket till 1999.Preliminära uppgifter från EEA () visar på attdessa mål är på väg att nås. Tyvärr är inte prognosen för andra för miljönskadliga utsläpp som t ex koldioxid lika god. Transportsektorn fortsätter attväxa på fel sätt och de ännu relativt låga energipriserna innebär att det gårlångsamt med energieffektiviseringen. Miljöhandlingsprogrammen är intejuridiskt bindande, utan betraktas som politiska avsiktsförklaringar förunionens och medlemsländernas agerande. Det finns anledning att se övermöjligheterna att göra programmen till mer av rättsligt bindande instrument.EU:s miljöreglerI fanns ursprungligen inga särskildamiljöregler, men blev miljön allt meruppmärksammad inom samarbetet. De grundläggandereglerna om EU:s miljöpolitik återfinns i art 130r - art 130t.Av dessa regler framgår bl a att EU skall ta hänsyn till miljönvid beslut som fattas. Vidare anges i art 130r 2 pförsiktighetsprincipen som en grundläggande princip förmiljöpolitiken inom EU. Det finns numera mer än 200rättsakter som gäller miljön. består främstav antingen minimidirektiv, som anger en minstagemensamma standard inom EU, ellerharmoniseringsdirektiv som används för att skapa sammaregler på ett visst område för alla medlemsstater.Minimidirektiv berör vanligtvis vad man brukar kallamiljöskydd, t ex krav på vattenkvalité. När det gäller dessadirektiv lämnas det uttryckligen en möjlighet förmedlemsstaterna att ställa strängare miljökrav, men inte attinföra lindrigare bestämmelser. Här kan ha tuffareregler, men inte hindra import av produkter eller varor frånandra medlemsstater. Harmoniseringsdirektiv kan varaabsoluta bestämmelser eller ange intervaller för tillåtlighetenför t ex vissa kemikalier. Inom ramen för dessaharmoniseringsdirektiv är utrymmet för att tillämpanationella bestämmelser mindre. Men det är på detta områdesom den s k miljögarantin kan användas.Sverige måste bättre uppfylla miljödirektivenEU har antagit en mängd miljödirektiv. De omfattar allt frånbestämmelser för grundvatten, via utformningen avmiljökonsekvensbedömningar, till art- och biotopskydd.Sverige har en skyldighet att leva upp till innehållet i dessa miljödirektiv,men det är något som vi tyvärr är dåliga på . Det är svårt att förstå hurregeringen tänker när den påstår sig vilja driva miljöfrågorna hårt inom EU,men inte klarar att leva upp till några av de grundläggande miljödirektiven.Det gäller t ex de tre direktiven om luftkvalité. Här är det bristfälligasvenskagenomförandet särskilt tydligt. Det är visserligen jämfört med svenska måtttämligen låga ambitionsnivåer i de flesta direktiven, och uppfyllersäkert själva miljökraven. Men meningen med EG-direktiven är att de skallkunna göras rättsligt gällande av enskilda i en domstol. Av praxis från framgår det tydligt att rättigheter och skyldigheter ska tillskapas inationell rätt motsvarande vad som avses i direktivet. Detta är för närvarandeinte fallet i Sverige.Problematiken när det gäller s k kvalitetsnormer för miljön har sittursprung i att svenska miljöregler i regel har sin utgångspunkt i vadföretagen tål i form av begränsningar medan tar sinutgångspunkt i vad miljön tål i form av nedsmutsning. Det är därför viktigtatt regeringen inom ramen för arbetet med den tilltänkta miljöbalkennoggrant ser över hur pass väl svensk rätt överensstämmer med EU:smiljödirektiv. Det är oacceptabelt att inte fullt ut tillämpar gällandeEU-regler på miljöområdet.Bättre miljöskyddFörstärkt miljögarantiDet råder oklarhet om förutsättningarna för att åberopaden s.k. miljögarantin i artikel 100a punkt 4 Romfördraget.Genom denna är det tänkt att ett enskilt medlemsland avmiljöskäl skall kunna tillämpa nationella särregler även omett beslut om harmonisering har fattats. För attmedlemsstaten över huvud taget skall kunna tillämpa någraavvikande bestämmelser inom ett harmoniserat område krävsatt den anmäler dessa till kommissionen och att dennakonstaterar att reglerna inte utgör ett medel för godtyckligdiskriminering eller innebär förtäckta handelshinder. Av praxis framgår att det finns anledning att räknamed att det krävs att den nationella bestämmelsen är bådenödvändig och proportionell. Det finns egentligen tvågrundläggande oklarheter om hur miljögarantin skalltillämpas. Den ena gäller om det är nödvändigt att denmedlemsstat som vill behålla en nationell bestämmelse måsteha röstat emot den aktuella EU-bestämmelsen. Den andragäller frågan om miljögarantin även tillåter en medlemsstatatt i efterhand införa nya avvikande bestämmelser eller om"garantin" endast är förbehållen rätten att behålla befintliganationella bestämmelser.Folkpartiet finner det självklart att inte bara länder som blivit nedröstadenär beslutet togs skall kunna utnyttja miljögarantin. Nya medlemsländer kanha tillkommit sedan beslutet togs (utan att frågan reglerats i anslutnings-avtalet) och nya fakta kan ha kommit fram som gör det rimligt att ändrainställning för länder som biträtt beslutet. Detta bör vid den pågåenderegeringskonferensen tydligt klargöras genom att miljögarantin omarbetas föratt öka möjligheterna till hårdare miljökrav i enskilda medlemsländer.Lägre utsläpp från trafikenTrafiksektorn har en strategisk betydelse förmiljöutvecklingen i . Utsläppen av koldioxid,svaveldioxid och kväve leder till klimatförändringar,försurning och övergödning av mark och vatten. De kraftigtförhöjda halterna av marknära ozon som drabbarså gott som hela leder även de till svåra hälsoproblemför medborgare.Mera järnvägar och mindre lastbilarTrafiken ökar bl.a. till följd av den inre marknadensgenomförande och den därmed ökade frihandeln. Meningenmed den inre marknaden är ju att varor skall produceras därdet kan ske effektivast för att sedan fritt kunna förflyttas överEuropa. Det är då viktigt att alla transportmedel bär sina egnakostnader även i form av miljöskador. Vi anser därför att detmåste göras en översyn av EU:s olika transportbidrag.