mot · GK02Kr513 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottSvensk idrottsrörelse - enenastående tillgångMed sin omfattande ungdomsverksamhet och sin friskvårdbetyder idrottsrörelsen mycket för vårt land. Den bredauppslutningen bakom våra landslag och duktiga elitidrottarevisar att idrotten väcker engagemang och ger underhållningockså för människor som inte själva idrottar.När det gäller idrottens omfattning talar statistiken sitt tydliga språk. Detfinns 20 000 idrottsföreningar med över 500 000 ideellt arbetande ledare. 1,8miljoner människor idrottar själva regelbundet. Tre fjärdedelar av alla pojkaroch hälften av alla flickor på högstadiet är medlemmar i någon idrotts-förening. Med av alla bidragsberättigade ungdoms-aktiviteter är idrotten i särklass största barn- och ungdomsrörelse.Sammantaget är svensk idrottsrörelse en enastående tillgång när det gällerbl.a. ungdomens fostran, för att överbrygga generationsmotsättningar och fördet fysiska och psykiska välbefinnandet. Svenska idrottsungdomar bidrardessutom till en positiv Sverigebild utomlands. Med hjälp av IngemarStenmarks framgångar i slalombackarna hamnade t.ex. många svenskaskidorter på turistkartorna.Idrott och friluftsliv bedrivs inte bara inom idrottsrörelsen. Många andraideella organisationer har på sitt program aktiviteter som är av lika storbetydelse inte minst för friskvården. Men idrotten är unik så till vida att dessstora utbud gör det möjligt för i stort sett alla att hitta en verksamhet sompassar egna förutsättningar, behov och ambitioner.Idrottens trovärdighetDen pågående debatten om idrottens trovärdighet ärintressant och viktig. Idrotten har ett välförtjänt gottanseende som det är väsentligt att man kan behålla. Det är enförutsättning för fortsatt ekonomiskt stöd från riksdag,kommuner och landsting. Inte heller sponsorerna nöjer siglängre med det sportsliga resultatet. Även rekryteringenpåverkas av hur idrotten uppfattas - föräldrar och lärareuppmuntrar inte barnen till en verksamhet som har ennegativ klang.Därför är det nödvändigt att idrottsrörelsen tar ytterligare krafttag mot deinslag som innebär allvarliga störningar i den positiva bilden. Dit hör bl.a.förekomsten av dopning och alkohol och våldet på och runtomkringidrottsarenorna.Jämställd idrottEn annan viktig förutsättning för att idrotten ska bevara sintrovärdighet är att kvinnor och män, pojkar och flickor geslika möjligheter och förutsättningar. Idrottsrörelsen har sedanen tid tillbaka högt ställda ambitioner i jämställdhetsarbetet,men för att nå målet om lika möjligheter inom idrotten krävsännu mer arbete.Andelen kvinnor i styrelser, kommittéer och arbetsgrupper ökar men intetillräckligt snabbt - att påskynda det arbetet är i sin tur en viktigförutsättningför förbättringar på andra områden, t.ex. när det gäller en rättvis fördelningav olika resurser.HandikappidrottenSverige är en mycket framgångsrik nation inomhandikappidrotten. För handikappade kan idrotten innebäradelaktighet i en social gemenskap de annars inte skulle ha.Idrotten kan också hjälpa till att stärka deras självförtroende.De internationella framgångarna, nu senast i Paraolympics i , harockså bidragit till att attityderna till människor med handikapp i allmänhethar förbättrats. Handikappidrotten måste ges samma förutsättningar somidrotten i övrigt. Det skall inte vara dyrare eller krångligare för den handi-kappade att utöva sin idrott. För att detta skall vara möjligt måste de handi-kappades behov tillgodoses också vad gäller idrotten. Det gäller främsttillgången till anläggningar samt fördelningen av tränings- och tävlingstider.Elitidrottarna inspirerarVi har tidigare redovisat elitidrottens storaunderhållningsvärde och dess betydelse för en positivSverigebild.Våra elitidrottare är också viktiga förebilder och inspirationskällor för barnoch ungdomar, ett av de samband som finns mellan elitidrottens utvecklingoch utvecklingen av motions- och ungdomsverksamheten. Dessa sambandgör att tvivelaktiga företeelser inom elitidrotten också riskerar att drabbabreddidrottens trovärdighet. Trots att det t.ex. är i ett fåtal idrottsgrenarochföreningar som de riktigt stora penningsummorna förekommer, bl.a. i sam-band med spelarövergångar och som tävlingspriser, kan detta försvårasammanhållningen inom idrottsrörelsen. Kontrasten mellan å ena sidan ettfåtal elitklubbar och välbetalda stjärnor - och småklubbarnas bredd- ochungdomsverksamhet å andra sidan blir för stor.Dopning och annat fusk påverkar också idrottens anseende negativt. Ävenom dopning är ett allmänt samhällsproblem och den stora förbruk-ningen av dopningspreparat sker utanför idrotten är en fortsatt intensiv anti-dopningsverksamhet från idrottsrörelsens sida viktig. Oroväckande rapportertalar om en ökande användning av dopningspreparat bland ungdomar somidrottar på lägre nivå i seriesystemen. Det måste alltså till fortsattakraftfullainsatser i samarbete mellan bl.a. , , Tullen ochRiksidrottsförbundet.Invandrarna berikarFör många invandrare har idrotten haft stor betydelse när detgäller att komma in i det svenska samhället. Med sinmångfald och lättillgänglighet har idrotten unika möjligheteratt överbrygga motsättningar och öka förståelsen förinvandrarnas situation.Samtidigt har många invandrare på olika sätt berikat svensk idrott somaktiva, tränare eller ledare. Det är viktigt att idrottsrörelsen underlättar förinvandrarna att ta del i de olika verksamheterna. De problem som kanhärledas till språk- och kulturskillnader måste beaktas, bl.a. i ledar-utbildningen.Idrotten i skolanUtrymmet för idrott och motion i skolan minskar kraftigt. Iläroplanen för 1980 hade idrottsämnet 537timmar till förfogande förutom friluftstimmarna. 1994 hartimantalet sjunkit till 460 inklusive friluftstimmarna.Eftersom våra vanor grundläggs i skolan är det en uppenbar risk att denminskade skolidrotten leder till fysisk inaktivitet också senare i livet. Dennarisk förstoras av att intresset för idrott blir mindre om man inte kommer ikontakt med den under skolåren.Den senaste tiden har flera olika rapporter visat hur viktigt det är medfysisk aktivitet. En annan studie visar att svenska niondeklassare har blivittretill tyngre det senaste decenniet.Utanför skolan försöker man motverka den negativa trenden. Mångaarbetsgivare tillåter t.ex. motion på arbetstid och subventionerar tränings-avgifter. Enligt vår uppfattning måste det nu ske en förändring också inomskolans ram. Det faktum att det står eleverna fritt att välja mer idrott än denobligatoriska är tyvärr inte tillräckligt. De få ungdomar som gör det är redanaktiva i någon idrottsförening.Det behövs ett utvidgat samarbete mellan skolan och idrottsföreningarna.Också i övrigt måste ambitionen höjas när det gäller aktiviteter för idrott ochhälsa i skolan om det ska gå att undvika allvarliga konsekvenser på lång sikt.Ekonomiska förutsättningarför idrottenDet direkta statliga stödet till idrotten har givetvis storbetydelse för verksamheten. Anslaget går viaRiksidrottsförbundet ut till bl.a. föreningarnasungdomsarbete. Detta s.k. lokala aktivitetsstöd är en brametod för att pengarna ska nå ut i verksamheten ochpremierar god aktivitet.De ideellt arbetande ledarna är idrottsrörelsens ryggrad. lägger dener mer än 140 miljoner oavlönade arbetstimmar på att ta hand om våra barnoch ungdomar. När resurserna fördelas är det viktigt att det sker på ett sättsom gör det möjligt att ta till vara dessa ledares engagemang. Det måste t.ex.finnas väl fungerande anläggningar och resurser för utbildning. Braarbetsförhållanden är dessutom nödvändigt för att rekryteringen också ifortsättningen ska bli tillräcklig.Två andra faktorer påverkar idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar påett avgörande sätt - bidrag från kommun och landsting och klubbarnas egetarbete med att skaffa pengar.Utan kommunernas stöd i form av olika anslag samt resurser för byggandeoch drift av idrottsanläggningar skulle stora delar av verksamheten inte gå attgenomföra.Idrottsrörelsens egenfinansiering är omfattande. Föreningarnas upp-finningsrikedom är stor och många små inkomstkällor hjälper till att betalahyror, redskap, resor till tävlingar m.m.Med avsikten att långsiktigt åter öka folkrörelsernas andel av spel-marknaden förberedde den borgerliga regeringen en försäljning av ABTipstjänst till svenskt föreningsliv. Till stor besvikelse, inte minst föridrotts-rörelsen, valde den socialdemokratiska regeringen att avbryta den processenoch i stället slå samman Tipstjänst med . avstyrk-te sammanslagningen som, förutom nackdelarna för folkrörelserna, leder tillett minskat konkurrenstryck på spelmarknaden.Samtidigt har Tipstjänst fått tillstånd att driva värdeautomatspel, varsöverskott ska tilldelas det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksam-het.Enligt vår uppfattning bör resultatet av denna nya spelverksamhet avvaktasinnan omprövar frågan om Tipstjänsts försäljning till förenings-livet. Under alla förhållanden bör emellertid idrottens inflytande i bolagetökas.Folkrörelserna måste också i övrigt ges förbättrade möjligheter på spel-och lotterimarknaden.Höjt anslagI första hand är det idrottens betydelse för ungdomsfostranoch friskvård som motiverar ett betydande samhällsstöd. Detfinns starka skäl att ifrågasätta regeringens uttalande att enbesparing på kan göras utan attungdomsverksamheten berörs.Det lokala aktivitetsstödet utgör t.ex. en betydande del av anslaget. Denrelativt sett stora besparingen riskerar dessutom att särskilt hårt drabba deförbund som inte är föremål för ett stort massmediaintresse och som därförinte har möjlighet att dra till sig sponsorpengar. Statsbidraget betyder t.ex.betydligt mer för med sina 100 000 ungdomar än detgör för fotboll och ishockey.Det är också en viktig förutsättning för en mer jämställd idrott där flickoroch pojkar ges likvärdiga villkor för sitt idrottsutövande.Främst för att göra det möjligt att behålla ungdomsverksamheten på minstnuvarande nivå och för att förbättra villkoren för kvinnlig idrott bör anslagetför 1997 höjas med i förhållande till regeringens förslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens stora samhällsnytta,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolidrotten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka folkrörelsernas andel av spelmarknaden,4. att till N 3 Stöd till idrotten utgiftsområde 17 för budgetåret1997 anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes .