mot · GK02Fi211 · 1996-10-07 00:00:00 — De totala offentliga utgifterna skall sjunka snabbare än i regeringensförslag. Profilen i budgeten skall präglas av rättvisa, dvs en tydligare omsorgom de mest utsatta i och utanför Sverige.Med utgångspunkt i dessa principer redovisas nedanFolkpartiets förslag till inkomst- och utgiftsförändringar i tregrupper - jobb genom företagande, rättvis fördelning samtfinansiering.Budgetpolitik för jobb genom företagandeRiksdagen har på regeringens förslag genomfört mycketkraftiga skattehöjningar . Många av dessaär utomordentligt skadliga för ekonomins tillväxtkraft.Folkpartiet föreslår att skatterna på arbete, sparande och företagande sänksmed , med och med 31miljarder kr . Se tabell 1.Skattesänkningarna är mest omfattande på arbete. Marginalskatten böromedelbart sänkas så att principen om "hälften kvar" i den storaskattereformen upprätthålls. Därtill avvisar vi den sänkning av skiktgränsen iinkomstskatteskalan som regeringen föreslår. Den skulle leda till att mångatiotusentals personer i måttliga inkomstklasser fick höjd marginalskatt. Viföreslår också en omfattande generell sänkning av inkomstskatten, t exgenom höjt grundavdrag. Därutöver föreslår vi kraftiga sänkningar avarbetsgivaravgifterna - och nära år1999.Skatterna på sparande måste sänkas, inte minst för att förbättra företagensriskkapitalförsörjning. Vi föreslår att avdraget för pensionssparande höjs tillden tidigare nivån på ett basbelopp, bl a för att möjliggöra vårt förslag omuttag av sparande för utbildning eller företagande. Värderingen av aktier böråtergå till . Dubbelbeskattning bör avskaffas helt, inte bara delvissom regeringen föreslår.Ovanstående skattesänkningar förbättrar starkt företagsklimatet i Sverige.Därtill föreslår vi att skatten sänks för fåmansbolag, att fastighetsskattenavskaffas på industrilokaler, att reglerna för den s k förtida momsinbetal-ningen ändras så att företag inte riskerar behöva låna till skatten samt attvinstandelar även fortsättningsvis inte beläggs med arbetsgivaravgifter. Viavvisar också den av regeringen föreslagna förlängningen av sjuklöne-perioden , vilket i realiteten är att betrakta som en skatt påföretagande. Den är särskilt skadlig för de mindre och medelstora företagen.Detta förslag återfinns i tabell 2, eftersom det bokföringstekniskt betraktassom en ökad offentlig utgift.Regeringen har föreslagit kraftiga höjningar av olika energiskatter, nu i enny utformning som möjligen är något mindre skadlig än utformningen ivårpropositionen. Vi kan acceptera dessa enbart om de är ett inslag i en s kgrön skatteväxling, dvs om de kopplas till motsvarande sänkning avarbetsgivaravgifterna eller andra skatter på arbete. I annat fall bör de avslås.Tabell 1.Skattesänkningar för jobb genomföretagande (mdkr)199719981999"Hälften kvar"4,3--Nej till sänkt skiktgräns0,80,90,9Sänkt inkomstskatt, t ex genom höjtgrundavdrag9,09,09,0Slopad dubbel skatt på investeringar3,13,13,1Höjt avdrag för pensionssparande-0,90,9Slopade arbetsgivaravgifter påhushållstjänster0,50,50,5Sänkta arbetsgivaravgifter5,012,014,0Slopad förtida momsinbetalning0,40,40,4Sänkt skatt i fåmansbolag0,30,40,4Nej till socialavg vinstandelar0,10,10,1Lägre fastighetsskatt i vissa områden0,50,50,5Slopad fastighetsskatt på industrilokaler0,80,80,8Värdering av aktier för bättreriskkapitalförsörjning0,40,40,4Avdrag för yrkesfiskare0,010,010,01Totalt lägre skatter25,229,031,0 Rättvis fördelningspolitikDen största orättvisan i är mellan den som har jobboch den som inte har det. Den orättvisan angriper Folkpartiet- i motsats till regeringen - genom en politik för tillväxt,företagande och jobb. Den andra långsiktigt viktigastefördelningsfrågan handlar om utbildning. föreslårinom utbildnings- och forskningspolitiken omfattandeförbättringar i både kvalitet och kvantitet.Även i det korta perspektivet präglas regeringens budgetförslag avorättvisa. Våra förslag till omdisponeringar avser att korrigera detta. Setabell 2.Regeringen tycks nu i praktiken ha givit upp enprocentsmålet i fråga ombiståndet till de fattiga länderna. Här har man i stället sin största besparing.Vi accepterar inte detta utan föreslår en successiv ökning av biståndet.Barnfamiljerna, särskilt de med många barn, tvingas svara för en stor delav regeringens budgetsanering. Vi föreslår att flerbarnstilläggen återinförsför att något mildra detta. Vi föreslår också en höjning av barnbidragen,vilket kompenserar för den matmomshöjning vi också föreslår. Vi anserockså att den s k mamma/pappa-månaden med högre ersättning iföräldraförsäkringen bör finnas kvar, inte minst av jämställdhetsskäl.Sjukvård och äldreomsorg är mycket viktiga för en rättvis välfärdspolitik.Vi föreslår att medel avsätts för att tillgodose behovet av fler äldrebostäder,bl a för att göra det möjligt för fler att få ett eget rum. Vi anser också attregeringens förslag till försämrat högkostnadsskydd är alltför orättvist ochanvisar medel för en viss förbättring. Även den s k närståendevården behöverförbättras.Människor med funktionshinder tillhör de mest utsatta och borde kunnalita på allas stöd. Vi motsätter oss den besparing som görs inomhandikappreformen och anvisar medel för att även framöver ge möjlighet personlig assistent. Vi föreslår också ökade anslag för lönebidrag och tillSamhall så att arbetshandikappade skall få en rimlig chans till ettförvärvsarbete. Sammantaget avsätter vi nära för ökat stödtill människor med funktionshinder.Regeringen föreslår omfattande ingrepp i efterlevandepensionen. Vi kaninte acceptera den föreslagna halvering av den s k omställningstiden, och inteheller inkomstprövning av efterlevandepensionen. Den senare har retroaktivainslag och kan anses strida mot en tidigare politisk uppgörelse omefterlevandepensionen. Förslaget bidrar säkert också till en ökad allmänosäkerhet hos hushållen om tillförlitligheten i de olika trygghetssystemen.Regeringens miljöpolitik är mycket bristfällig. Vi avsätter drygt 1 miljardkr för olika insatser inom miljöområdet, bl a för markinköp för att värna denbiologiska mångfalden, för kalkning mot försurning, för radon- ochallergibekämpning samt för miljöforskning.Vi föreslår också några mindre påslag inom kulturpolitiken, inklusivestödet till idrotten. Vi motsätter oss slutligen den föreslagna försämringeninom rättshjälpen.Tabell 2.Ö Ökade offentliga utgifter(mdkr)199719981999U U-landsbistånd1,21,51,8Personlig assistenthandikapp0,20,20,2Lönebidrag handikappade0,20,20,2Samhall0,050,050,05Flerbarnstillägg0,10,10,1H Höjda barnbidrag2,32,32,3Mamma/pappamånad0,10,10,1Bättre högkostnadsskyddinom sjukvården0,40,40,4Nej till kortareomställningstid iänkepensionen0,00,10,1Nej till inkomstprövning iänkepensionen0,80,80,8Nej till lägre bostadstilläggför pensionärer pgafritidshus0,10,20,2Nej till längresjuklöneperiod1,11,11,1Fler äldrebostäder/eget rum0,50,50,5Nej till sämre rättshjälp0,00,10,2Bättre närståendevård0,040,040,04Bättre miljö0,290,290,29Miljövänligare jordbruk0,60,60,6Radon- ochallergibekämpning0,020,020,02Kultur, inkl idrott0,090,090,09Summa ökade utgifter8,098,699,09Finansieringsförslag för lägre offentligutgiftskvotVåra förslag till besparingar omfattar ca nästaår, vilket ökar till . Ca 10miljarder kr utgörs av minskade företagssubventioner. Dethandlar om minskade bidrag inom arbetsmarknadspolitiken,räntebidragen, presstödet, rederistödet m.m.Dessutom föreslår vi liksom tidigare en successivt höjd reell och faktiskpensionsålder, inom ramen för ökad flexibilitet, bl a genom slopad del-pension. En höjning av den verkliga pensionsåldern är synnerligen önskvärd.Frågan om en höjning av den formella pensionsåldern samt tidpunkten fördelpensionens avskaffande ingår i uppgörelsen om den stora pensions-reformen. Vår bedömning är att de av oss här föreslagna besparingarna ipensionssystemet är fördelningspolitiskt bättre än fler av regeringensbesparingsförslag på välfärdsområdet. Det är vår förhoppning att en enighetmellan partierna som står bakom pensionsreformen skall kunna nås om detta.Vi föreslår också besparingar inom förtidspensionssystemet, återinförandeav lånedel i utbildningsbidragen samt en något lägre takt i infrastruktur-investeringarna, främst vad gäller vägbyggen.Vi föreslår att arbetslöshetsförsäkringen reformeras, dels genom att enallmän försäkring införs, dels genom att statsbidragen sänks så att löntagarnasjälva får betala en större del av försäkringspremien.Vi avvisar det anslag som föreslås för ett nytt lägenhetsregister, vilketanses nödvändigt för en kommande folk- och bostadsräkning. Vi noterar attFoB-en enligt regeringen beräknas bli väsentligt dyrare än förutsett. Viavvisar också det föreslagna anslaget på till fackliga organisa-tioner och andra för olika utbildningsändamål, liksom den föreslagnaökningen av partistödet. Det torde vara svårt att skapa folklig förståelse förökat stöd till politiska partier i när vanliga hushåll upplever ständigaindragningar.Vi föreslår också att matmomsen höjs till den generella nivån, attskattesänkningen för tjänstebilsförmåner avvisas samt att en ny arealskattinförs för de jordbrukare som, i avvaktan på en reformering av EU:sjordbrukspolitik, mottar stora stöd därifrån. Tillsammans med våra övrigaförslag till miljöförbättrande åtgärder blir effekterna för jordbrukarnadesamma som med regeringens förslag, men vårt förslag ger större bidragfrån EU.Våra finansieringsförslag sammanfattas i tabell 3.Tabell 3.Finansiering (mdkr)199719981999Finansiering med högre skatter, m mHöjd matmoms10,010,010,0Arealskatt0,60,60,6Tjänstebilsförmåner1,01,01,0Utauktionering av radiofrekvenser0,020,020,02Summa högre skatter11,6211,6211,62Finansiering med besparingarMindre företagsstöd, varav8,869,9610,36 via AMS6,07,07,3 Räntebidrag2,02,02,0 Presstöd0,30,30,3 Rederistöd0,20,30,4 Diverse näringspol stöd0,060,060,06Höjd reell pensionsålder, bl a genomslopad delpension1,13,25,3Förtidspensioner2,02,53,25Lånemedel i utbildningsbidrag1,21,21,2Slopade garantidagar i föräldraförsäkr.0,50,50,5Lägre takt infrastrukturinvesteringar1,11,10,5Nej till lägenhetsregister/FoB0,070,10,1Nej till utbildningsbidrag för vissaorganisationer0,040,040,04Nej till högre partistöd0,03--Bidragsförskott0,20,20,2Minskade statsbidrag a-kassan9,09,09,0Summa besparingar24,127,830,45Sammanfattning av budgetförslagFolkpartiets budgetförslag sammanfattas nedan i tabell 4.Budgetförsvagningar beskrivs med minustecken ochbudgetförstärkningar med plustecken, allt i miljarder kronor irelation till regeringens förslag.Tabell 4.Sammanställning av budgetförslaget(mdkr)199719981999Skattesänkningar25,229,031,0Ökade utgifter8,18,79,1Summa försvagning33,337,740,1Skattehöjningar11,611,611,6Besparingar24,127,830,5Summa förstärkning35,739,442,1Netto förstärkning2,41,72,0Ränteeffekt av försäljning statligaföretag0,51,52,5Total förstärkning av de offentligafinanserna2,93,14,5Försäljning statliga företag101515Minskat lånebehov131820Sammantaget innebär våra förslag en förstärkning av deoffentliga finanserna med några miljarder kr , redan iett statiskt perspektiv. Statens lånebehov reducerasytterligare genom företagsförsäljningar (utöver de avregeringen planerade), så att det är lägreän i regeringens budgetförslag.I ett dynamiskt perspektiv kan de offentliga finanserna väntas förbättrasännu snabbare, som en följd av att våra förslag skapar bättre förutsättningarför tillväxt. Då växer statens inkomster snabbare och utgifterna för t exarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitik sjunker snabbare. Vi haremellertid inte velat tillgodoräkna oss sådana dynamiska effekter i tabellen,även om vi är övertygade om deras existens.Skatterna sänks med totalt , med drygt 17miljarder kr och med år 1999.De offentliga utgifterna sänks med , med drygt 17miljarder kr och med nära år 1999.Vi vill påpeka att regeringen inte har räknat med någon budgetbelastningsom följd av förtida avveckling av kärnkraften. I propositionen räknar manmed att stänga ett aggregat och därefter fullföljaavvecklingen "i jämn takt". Detta skulle skapa negativa effekter pånäringslivets utveckling, betydande påfrestningar för samhällsekonomin ochdärtill avsevärda offentliga utgifter. Sådana antas i propositionen finansierasmed nya skatter, vilka i sin tur skulle få negativa effekter på ekonominsutvecklingskraft och sysselsättningen. En avveckling av kärnkraften på detsätt regeringen nu tycks förorda får därför avsevärda negativa effekter bådepå de offentliga finanserna och samhällsekonomin. förslag till statligt utgiftstakDe förslag till minskade respektive ökade offentliga utgiftersom föreslår innebär ett statligt utgiftstak pådrygt för , år 1998och . Vårt förslag liggersåledes ca , ca respektive ca26 miljarder kr lägre än regeringens utgiftstak för staten deolika åren.Våra förslag till ramar för de olika utgiftsområdena sammanfattas i bilagdatabell.Regeringens konvergensprogramRegeringen redovisar nu den tredje avstämningen avkonvergensprogrammet. Vi vill först redovisa vårt allmännastöd för att skall uppfylla de s kkonvergenskriterierna. Vi anser, som framgått tidigare idenna motion, att låg inflation, låga räntor, offentligafinanser i balans och stabil valuta är viktiga förutsättningarför en hög tillväxt och stigande välstånd. Sådan stabilitet ärinte minst viktig för tilltron inom näringslivet och förväxande investeringar, vilket i sin tur än en nödvändig del aven politik för jobb genom företagande.Regeringen konstaterar med viss rätt att nu ser ut att uppfyllakriterierna bättre och snabbare än man tidigare förutsett. Det är bra. Vårahuvudinvändningar gäller avvägningen mellan skatter och besparingar isaneringsprogrammet och den oklarhet som råder i fråga om de väntadeoffentliga överskotten mot slutet av perioden.En jämförelse mellan det ursprungliga konvergensprogrammet och deolika avstämningarna visar att en förutsedd minskning av den offentligautgiftskvoten successivt skjuts , till "". När ""infinner sig har utgiftskvoten minskat mindre än förutsett, men i stället sägsatt den skall sjunka mer "" eller "näst-nästa år". I stället visar sigskattekvoten ha ökat mer än väntat.I juli 1995 när konvergensprogrammet lades fast ansågs t ex utgiftskvotenminska "", dvs . Vid den förstaavstämningen hade denna väntade utgiftsminskning reduceratstill , vid bedömningen hade den sjunkitytterligare till och bedöms utgiftskvoten baravara mindre än 1995. I stället bedömer regeringen nu attutgiftskvoten skall sjunka "", dvs år 1997och något mer "näst-nästa år", dvs år 1998.I stället för sjunkande utgiftskvot så som förutsattes i konvergens-programmet har bedömningen för skattekvoten höjts. T ex ökar skatte-kvoten , jämfört med en prognosticeradökning i det ursprungliga programmet med blott 0,8 procentenheter.Vår analys av de olika avstämningarna visar således att utgifterna iverkligheten har minskat betydligt mindre än förutsatt och i stället harskatteökningarna blivit större.Om denna tendens fortsätter blir regeringens bedömningar för skatte- ochutgiftskvoterna än mer ohållbara för en hög tillväxt.Därtill kommer att regeringen i konvergensprogrammet räknar medminskande utgifter för arbetsmarknadstransfereringar allt eftersom arbetslös-heten väntas sjunka. Vi har redan tidigare konstaterat att prognosen för denöppna arbetslösheten tyvärr förefaller väl optimistisk, vilket reser frågeteckenför denna del av utgiftsutvecklingen. Dessutom ventileras nu inom delar avregeringen synsättet att a-kassemedel bör kunna användas för olika former avstatligt betald ledighet eller statligt betalda arbeten inom kommunsektorn.Frånsett andra sakliga invändningar mot en sådan politik skulle den innebäraatt transfereringsutgifterna inom arbetslöshetsförsäkringen inte minskar pådet sätt som antas i konvergensprogrammet utan ligger kvar på hög nivå helaperioden.Mot slutet av perioden förutses överskott i de offentliga finanserna. Ikonvergensprogrammet används de för att reducera statsskulden, vilket vianser vara bra. I den offentliga debatten har emellertid finansministernframhållit att offentliga överskott kan, kanske till och med bör, användas förökade investeringar. Om detta skulle handla om ökade offentligainvesteringar (t ex i ett infrastrukturprogram för utbyggt gasnät) skulleskuldkvoten inte minska så som förutsetts i konvergensprogrammet.Fokpartiets uppfattning är att offentliga överskott bara kan accepteras omde används för att reducera skuldbördan. Det är angeläget att detta sker,eftersom en offentlig skuld av nuvarande och förväntad omfattning starktreducerar finanspolitikens handlingsfrihet och ökar sårbarhet införeventuella internationella finansiella störningar. I ett långsiktigt perspektivärdet viktigt att sparandet sker inom den privata sektorn, inte hos denoffentliga. Privat sparande har många fördelar både för den enskilde ochsamhällsekonomin och ett högt privat sparande är långsiktigt viktigt för attstärka marknadsekonomin och den privata äganderätten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som anförts i motionen,2. att beslutar fastställa utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 702miljarder kronor, för till och för till709 miljarder kronor (tabellen bilaga 1),3. att för beslutar om fördelning av utgifternapå utgiftsområden enligt vad som anförts i motionen (tabellen bilaga 2),4. att för budgetåren 1998 och 1999 godkänner den preliminärafördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringensbudgetarbete enligt vad som anförts i motionen (tabellen bilaga 2),5. att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för1997 enligt vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagförslag för att stärka självständighet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning till av de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet,8. att upphäver lagen om offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa.1