mot · GK02N229 · 1996-10-07 00:00:00 — Turismens betydelse för skogslänen Turism - skapar nya jobb iskogslänenAtt utveckla svensk turism innebär samverkan ochsamordning mellan offentliga och privata aktörer på lokal,regional och central nivå.Få områden i svensk ekonomi besitter en sådan möjlighet till ökning avsysselsättning inom ett konkurrensutsatt exportområde som turismen. Enfördubbling av resandet från utlandet räknat i omsättning motsvarar ca25 000 nya arbetstillfällen. En fördubbling av all turism i motsvararca 100 000 nya arbetstillfällen varav troligtvis hälften i skogslänen. För attfådessa effekter så måste alla företag, myndigheter och organisationer medverksamheter som anknyter till turism samverka och då först kan man talaom ett mera tydligt begrepp "Turistnäring".När alla som är verksamma inom turism arbetar efter samma riktlinjer kande resurser som satsas på svensk turism fås att effektivt samverka motgemensamma mål.Turismen utgör grunden för produktion av varor och tjänster inom en radbranscher. En på företagande och entreprenörskap grundad ökning avresandet till och i leder till en ökad aktivitet i ekonomin som helhetoch en möjlighet till fler arbetstillfällen över hela . Vi måste föra enpolitik som syftar till fler företag och fler jobb inom service och tjänster, dåskapas förutsättningarna för turismens tillväxt och med skogslänensnaturresurser och moderna samhällen öppnas en turismens oas.Rese- och turistindustrin består av många små och ett fåtal storaföretag. Huvuddelen av omsättningen finns inom fjällanläggningar, hotell-,restaurang-, konferens- och transportsektorerna. Starka aktörer finns ocksåbland arrangörer för svenskars resor till utlandet. Tillsammans redovisar alladessa aktörer en betydande sysselsättningspotential.För att ytterligare stärka turismen är det viktigt att rese- och turistindustrinuppträder som en samlad näring för att deras behov i relation till stat ochkommun skall tillgodoses. Men det är också viktigt att rese- ochturistindustrin i alla sammanhang respekteras som en näring bland andra, dåbeslut av betydelse för näringslivets utveckling fattas av stat och kommuner.De villkor som gäller för annat företagande gäller också turistnäringen. Vadsom ändock bör särbehandlas är alla personalintensiva företag där robotaroch maskiner inte kan ersätta människan. Turismen är en sådan näring därpersonmötet är ett kvalitetsbegrepp då produkter i form av rekreation,miljökunskap, upplevelser, service, boende, servering m.m. ingår.För sådana personalintensiva verksamheter bör man alltjämt gekompensation i form av nedsatta arbetsgivaravgifter i likhet med vad somföreslås i årets budgetproposition, men dock inte med någon avvecklings-tanke, eftersom detta ska ses som en kompensation för uteblivenmekanisering och som därmed ger möjlighet till en högre kvalitetssäkringmed personmötet i fokus.Plus och minus för svenskturismMed det inledande avsnittet som bakgrund vill vi motionärernu beskriva vad som är plus och minus för svensk turism.Svensk turism - inte minst i skogslänen, - har förutsättningar att utvecklastill en både expansiv och lönsam industri med effekter på sysselsättning ochekonomi. Den internationella efterfrågan förändras i en riktning som gerSverige - och skogslänen - konkurrensfördelar inom både affärs- och fritids-resandet.Konkurrensfördelar* Råvaror för turistisk produktion finns i rik mängd* Kapacitet för tillväxt i fysiska anläggningar - boende,restauranger och handel. * Infrastrukturen tål oftast med vissa undantag en tillväxtutan att trängseleffekter uppstår. * Basen i svensk reseproduktion är småskalig och inriktad påhög andel individuellt resande. * Miljö, säkerhet, kvalitet och information är områden därsvensk reseproduktion har eller kan utveckla konkurrensfördelar. * Svensk rese- och turistindustri har hög kompetens inomstrategiska områden som språk, informationsteknologi ochdrift av boende- och transportföretag.Vad vi motionärer ser som mycket utvecklingsbart är att intensifierautvecklingen av vad vi skissat som konkurrensfördelar men också i debegränsningar som utgör hinder i turismens tillväxt och där åtgärdersnarast måste sättas in, de begränsningar som vi ser som utvecklingsbara ärde nedan uppräknade. * Råvaror i form av natur, kultur, sevärdheter, som existerarmen som inte är omsatta i produktion på ett kommersielltsätt. En särskild begränsning är bristen på fungerandelösningar när det gäller att prissätta och breddaaktivitetsutbudet. * Produktionssystem som är inriktat på att levereradeltjänster som boende, transporter, olika aktiviteter, men därsamordning sett ur kundens synvinkel saknas eller behöverutvecklas. * Resmål som inte tar ansvar för funktion utifrån besökarensbehov - garanterad leverans av det som omtalas i t exresmålets informationsmaterial. * Arrangör- och återförsäljarled med för liten kapacitet attföra ut nischprodukter på svensk och internationell marknad. * Brister i samspel/rollfördelning mellan privat och offentligsektor. * Brister i kompetens för att kunna hantera produktion påframtidens villkor. * Turistnäringen stöds inte av näringspolitiken fullt ut -gäller lokalt, regionalt och centralt.Allmänna insatser måste sättas in för att företagsutvecklingen också skaomfatta turistnäringen. Detta innebär en uppfordran till myndigheter ochföretag med sådana uppgifter att innefatta turismen i sin verksamhet.Fungerande och anpassade finansieringslösningar är dessutom särskiltviktiga för nya entreprenörer och utvecklingsföretag.Flexiblare arbetsmarknadDe allmänna reglerna på arbetsmarknaden skall motsvara desärskilda krav som finns i turistnäringen. Flexibel arbetstidbidrar till ökade möjligheter till varaktig sysselsättning. Iavvaktan på en sådan utveckling får inte a-kasseregler göradet omöjligt att också erbjuda säsongsanställningar.Sysselsättningsgraden kommer successivt att ökas i och medatt turismen mer och mer kan ges förutsättningar för enfungerande åretruntturism. I vissa regioner kan årsarbetenockså skapas genom kombinationstjänster inom turism ochannat lokalt näringsliv.Service i stället för krångelI ett ordnat samhälle måste enskilt företagande kunnagranskas vad gäller till exempel skatter, miljöfrågor,arbetsmiljö, fysisk planering eller alkoholfrågor. Så långt detär möjligt bör myndigheter på alla nivåer samordna sinakontakter med företagen och eftersträva en så litenbyråkratisk belastning som möjligt. Relationerna bör merapräglas av service än krångel.Särskild uppmärksamhet bör riktas mot frågeställningar där nationella ochinternationella regler skiljer sig åt. I samarbete med EU bör delshävda behov av minskad byråkrati, dels eftersträva att svenska regler också idetaljer anpassas till EU-regler i samma takt som i konkurrentländerna därnationella särförhållanden inte motiverar annat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningarna för utveckling av svensk rese- ochturistindustri.