ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub238 · 1996-10-07 00:00:00 — står många ungdomar utanför arbetslivet eftergymnasieskolan. Mycket beroende på att de valt felutbildning eller inte fått den kontakt med arbetslivet som ärnödvändig för att kunna göra sig känd och visa vad manduger till. En väl upplagd och planerad lärlingsutbildning ären effektiv bro mellan ungdomen och näringslivet.Utbildningen utnyttjas inte av skolan och är oftast för eleveroch föräldrar en okänd utbildningsvariant.För att en yrkesutbildning skall vara effektiv krävs ett nära samarbetemellan skolan och arbetsliv. Gymnasieskolans reformering innebär att allaelever skall få minst av sin utbildning förlagd ute på arbetsplatser.Detta är till fördel för såväl företag som elever. Programskolan är emellertidendast yrkesförberedande varför karaktärsämnet minskat drastiskt påbekostnad av de s.k. kärnämnena. Detta för att utbildningen skall ge tillträdedirekt till högskolan. För elever som ännu ej bestämt sin yrkesinriktning ellerinte vill fortsätta att läsa finns det Individuella programmet där utbildningenkan formas efter elevens önskemål och förutsättningar. Inom ramen för dettaprogram finns också möjlighet att gå som lärling på ett företag. Vid engenomgång av hur många som registrerats som lärlingar visar det sig attendast 10 elever valt denna utbildningsväg. Detta trots att Individuellaprogrammet har flest elever och trots att så många ungdomar förklarar att devill ha ett yrke som de kan försörja sig på.Någon närmare utredning varför det förhåller sig på detta sätt har integjorts. Ser man hur lärlingsutbildningen organiseras i andra länder t.ex.Norge, , och kan man emellertid finna delar aven förklaring. Lärlingsutbildning är där officiellt accepterad och ingår som ettnaturligt led i landets utbildningsväsende. Skolorna ansvarar för att elevernafår den teoriutbildning som ingår i den aktuella yrkesutbildningen ochföretagen tar regelbundet emot lärlingar och utbildar dom fram till detobligatoriska yrkesprov som branschen/yrkesföreningen fastställt. Skolan taräven aktiv del i provavläggelsen som oftast är av såväl praktisk som teoretisknatur. Det finns också en "marknadsplats för utbildningen" där företagen ochungdomarna kan mötas. Det finns särskilda yrkesvägledar- ochutbildningsplatsförmedlingar dit företagen anmäler sina lärlingsplatser och ditungdomar vänder sig för att få en lämplig plats. Företagen annonserar även iortstidningarna efter lärlingar.I saknas information om och organisation på skolorna för lärlings-utbildningen. Det saknas också ett officiellt erkännande av lärlings-utbildningen som ett alternativ till gymnasieprogrammen och det behövs ett"marknadstorg" lokalt i kommunerna där aktuella platser kan förmedlas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en organisation för anordnande avlärlingsutbildning.
mot · GK02Ub239 · 1996-10-07 00:00:00 — Traditionella lärlingssystemI många länder finns det utvecklade lärlingssystem, därföretagen tar ett stort ansvar för yrkesutbildningen. Det gällerbland annat där av ungdomarna har någonform av lärlingsutbildning (enligt Bundesministerium fürBildung und Wissenschaft). Ett av fem tyska företag harlärlingsträning, vilket visar att det finns en direkt lönsamhetmed systemet också för företagaren. Lärlingssystemet är iTyskland en tradition sedan sekelskiftet.Svenska modellerEfter yrkesutbildningens slut har lärlingarna lättare att fåarbete. I har SKF i en verkstadsskola medutbildningslön och Aero i utbildaringenjörer inom avancerad teknik och data med hjälp avkommunen, som står för en del av teoriundervisningen.Dessa elever är till och med med dagens höga arbetslöshetnästan garanterade en anställning efter avslutad utbildning.Minska arbetslöshetenEtt välfungerande lärlingssystem kan innebära en minskadarbetslöshet, vilket är helt i linje med regeringens intentionersåsom statsministern lagt fram dem. Det kan också minskabelastningen på a-kassan och socialhjälpen, vilket gynnarstatens och kommunernas ekonomi.Gymnasieskolansindividuella programMiljöpartiet anser att lärlingssystemet på ett mer påtagligtsätt bör ingå som en naturlig del i både ungdoms- ochvuxenutbildningen. I det sjuttonde individuella programmetpå gymnasieskolan ges visst utrymme för friareutbildningsformer, bl. a. lärlingsalternativet. Tyvärr är detdåligt utnyttjat, mycket på grund av kostnadsskäl. Företagen iSverige har inte på riktigt samma sätt som i enutvecklad lärlingskultur med allt vad det innebär av att taansvar för utbildning och kostnader.Fotfäste påarbetsmarknadenNästan alla kategorier företag borde kunna ta emot lärlingarför utbildning. Formerna kan se olika ut inom olikayrkesområden. Praktik och utbildning varvas i vanliga fallinom ramen för gymnasieskolan och komvuxutbildningen,men lärlingsutbildning kan också inom vissa yrkesområden,och när så bedöms bäst, mer likna det gamla gesällsystemetmed större flexibilitet vad gäller de teoretiska inslagen. Enutredning bör tillsättas med syfte att lägga fram ett förslag tillnytt lärlingssystem, som bättre kan ge ungdomarmöjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning gällande lärlingssystem.
mot · GK02Ub242 · 1996-10-07 00:00:00 — Information till lågstadiets elever om nödnummer Bamses brandskola delas ut av brandförsvaret till allaförskolebarn som besöker en brandstation eller får besök aven brandman. I senaste numret talar nämnda Bamse om attSverige har fått ett nytt larm och nödnummer. Nödnumret 90000 har ju övergått till 112 . Detta bordealla barn i känna till. Ett förslag skulle då kunna varaatt man distribuerar ut denna tidning till alla lågstadiebarn iSverige. De allra flesta gillar Bamse och skulle därförverkligen läsa informationen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information till landets lågstadieelever om nytt nödnummer.
mot · GK02Ub243 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslivet utanför skolan förändras i en allt snabbare takt.Det är då oerhört viktigt att skolan är uppdaterad på dessaförändringar och helst ligger ett steg före. En stor utmaningför skolan är att öka samverkan med världen utanför. För attfördjupa kontakten mellan näringslivet och skolan bör därförlärarna praktisera i näringslivet som en del av sinfortbildning. Det skulle exempelvis kunna ske medmotsvarande minst under en treårsperiod.I och på gymnasiet finns praktikperioder, då eleverna skall gesen inblick i olika verksamheter för att utifrån dessa erfarenheter kunna väljaett framtida yrke. En grupp som man glömt bort i denna process ärlärarna. Det finns ingen obligatorisk lärarpraktik inlagd i grundskola ellergymnasium. Med de nya avtal som kommunerna nu tecknar med sina lärarefinns möjlighet att disponera årsarbetstiden så att praktik i näringslivetskullekunna bli möjlig. Avsikten med det nya avtalet har varit att disponeraårsarbetstiden på ett sätt som bäst bidrar till elevernas kunskapsutveckling.Att elevernas lärare har erfarenhet av arbetsplatser utanför skolan skulleöka deras möjlighet att genom sin handledning hjälpa eleverna att få rättpraktikplats, utvärdera erfarenheter och även diskutera rätt vidareutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag om praktik, förslagsvisminst , för samtliga lärare i ochgymnasiet i avsikt att ge elever och lärare en god och relevant inblick iarbets- och näringsliv.
mot · GK02Ub248 · 1996-10-07 00:00:00 — Skolan har omorganiserats och utvecklats decentraliserad skola under ledning. Enmålstyrd läroplan, Lpo 94, har införts. somskolverksamheten har decentraliserats har den kommunalaekonomin kraftigt försämrats.I läroplanen anges mål som eleven skall uppnå vid slutet av det femterespektive nionde skolåret. I det femte skolårets mål ingår att barnet kansimma och hantera nödsituationer i vattnet. I nionde årskursen ges ingasärskilda mål för simkunnighet eller livräddning. Däremot anges att elevenskall ha sådana kunskaper och värderingar som behövs i vårt samhälle. Såväli avsnittet "mål att sträva mot" som i "ämnets uppbyggnad som karaktär"betonas vikten av att undervisningen skall ge kunskaper och upplevelser somutvecklar och är betydelsefulla såväl under uppväxten som senare i livet. Påflera ställen betonas särskilt det aktiva friluftslivet och att kunna vistas iochta vara på naturen. Under Livsstil, livsmiljö och hälsa anges bl.a. att elevenbör få grundläggande utbildning i första hjälpen vid olycksfall.Mål och definitionerSimkunnighet - att kunna falla i vattnet, få huvudet undervattnet - och efter att åter ha tagit sig upp till ytan simma200 meter på djupt vatten, varav på rygg.Livräddning - simma med livboj och därefter bogsera en kamrat ilivbojen , kunna göra medvetandekontroll, larmning, fria luftvägar,konstgjord andning samt framstupa sidoläge.Dessutom bör man kunna använda ispik, isdubbar och livlina, kunna hjälpaen nödställd som gått ner sig i en isvak samt kunna hjärt-lung-räddning(HLR) och första hjälpen (ABC).Med ovanstående mål har eleven en god vattenvana, god uppfattning omsäkerhet och beteende i vatten och på is. Detta är värdefullt såväl underuppväxten som senare i livet och medverkar till att skapa ett säkrare samhälleför alla.En folkhälsofrågaSverige är ett land med många kuster och otaliga sjöar ochandra vattendrag. Simkunnigheten är därför livsnödvändig.Svenska har gjort enundersökning om simkunnigheten hos svenska skolbarn.Resultatet är oroande. Undersökningen visar att för andraåret i rad så sker simundervisningen i skolan endast vid litemer än hälften av skolorna. Simundervisning sker mer i denorra delarna av landet och mindre i storstäderna. Enligtdefinitionen ovan var simkunnigheten hos barn i fjärde-femte skolåret medan den i sjätte-nionde skolåret var93 %. Andelen som kan simma är högre istorstäderna och något lägre i norra . Om vi skall fåner drunkningsolyckorna krävs det även attlivräddningsmålet uppfylls. Ett uppföljningsmål i niondeårskursen i denna del vore därför önskvärd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att kvalitets-säkra simundervisningen i skolan.
mot · GK02Ub249 · 1996-10-07 00:00:00 — Undervisning och utbildning i ANT-kunskaper Samhällets ambition att få medborgarna att leva sunt ochundvika vanor som leder till missbruk och skador är i mångasammanhang påbjuden.Att ge barn och ungdom en positiv livsstil ger en god start i livet. Attförändra felaktigt inlärda beteenden är problematiskt. Det gäller även i deflesta avseenden vuxna personer. CAN:s forskning redovisar att barn ochungdom efterfrågar en bättre och mera konkret undervisning i frågor rörandebruket och missbruket av alkohol, narkotika och tobak. Folkhälsoinstitutetoch har utarbetat moderna och adekvata metoder.En genomförd utredning av utbildningsutskottet, som behandladesvid en hearing , visar på klara brister i lärarutbildningen. Videnbart tre lärarhögskolor var ämnesområdet obligatoriskt(1995/96:URD1 Påverkar läroplanen lärarutbildningen).I utbildningen av lärare finns dock mycket ogjort. Det är inte minst viktigt,eftersom ANT-undervisningen i , utöver att rektor sägs ha ansvar,nu inte har någon klart ansvarig pedagogisk resurs för att föra ut och bearbetaANT-material i den nya och gymnasiet.Dessutom har det nu föreliggande förslaget från Utbildningsdepartementetklart underskattat betydelsen av i skolan, eftersom frågan praktiskt tagetinte berörs.Det är också väsentligt, att de som skall behandla elever, klienter, gästereller vad nu undervisnings- eller vårdformen använder som kategori-beskrivning också får fördjupad insikt.Läkarutbildningen och vårdhögskoleutbildningen har blivitavsevärt förbättrad vad gäller undervisningen, sedan i samverkan med tagit upp frågan omskadeverkningar av alkohol-, narkotika- och tobaksbruket. Det har skettgenom samordning av kursprogram och utbyte av erfarenheter kring under-visningen.För en socionom är efter utbildningen arbetstiden högst avsevärt belastadmed problem, som direkt eller indirekt orsakats av alkohol och/eller nar-kotika.En förutsättning, för att informationen skall kunna bearbetas på ettpedagogiskt och socialpsykologiskt rätt sätt, är att eleverna i de högreyrkesutbildningarna, såsom bl.a. lärare och socialarbetare får, en avsevärtmera fördjupad kunskap inom det s.k. ANT-området. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den högre utbildningen av bl.a. lärare och socialarbetare inom deämnen som rör alkohol, narkotika och tobak,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på ett mera kraftfullt sätt bör markera skolansansvar för ANT-undervisningen i och gymnasiet.
mot · GK02Ub252 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagstiftning mot mobbning i skolan har i olika sammanhang uttalat sig för en skärptuppmärksamhet på mobbningsproblemet i den svenskaskolan. Det är en grundläggande demokratisk rättighet för enelev att inte utsättas för övergrepp och förnedrandebehandling i skolan.Det är genom en rad tidigare undersökningar väl känt att mobbning varitvanlig i den svenska . av eleverna visade sigvara eller ha varit mobboffer av sin skoltid och ca sjuprocent har varit mobbare. Enligt dessa undersökningar är ca 100 000 elever isvenska skolor mobboffer. Mobbning sker i det tysta och som regel harvarken klasslärare eller föräldrar vetskap om vad som drabbat mobboffret.Genom att frågan aktualiserats bl.a. genomriksdagens tydliga uttalande att det förväntas att varje svensk skola skall haett program för hantering av mobbning så förväntade man sig att problemetskulle ha minskats väsentligt. Många kommuner, men långt ifrån alla, harnumera uppmärksammat frågan och tagit upp åtgärder mot mobbning i sinaskolplaner. Rapporter från och innevarandeår visar emellertid att åtgärderna varit alldeles otillräckliga. Det har t.ex.inteuppmärksammats att ett program mot mobbning inte bara skall innehållaförslag till åtgärder när ett mobbningsfall blir känt. Ett program motmobbning måste också innehålla klara regler för hur man aktivt skallkontrollera om mobbning förekommer samt regler för hur mobbning skallförebyggas genom att frågan uppmärksammas och diskuteras återkommandesåväl inom skolan med eleverna som med föräldrar och personal. Elever,föräldrar, personal och skolledning skall engageras aktivt i arbetet med attförebygga, upptäcka och åtgärda mobbning. Hur mobboffer och mobbareskall tas omhand skall klart anges liksom vilken beredskap som bör finnas föratt följa upp ett ärende under lång tid.Såväl som rapporter visar att problemetär stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte ärtillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftning motmobbning. Med hänsyn till utvecklingen har nu kommittill samma slutsats. Det krävs lagstiftning.Vi föreslår att en lag mot mobbning utarbetas, med kravet att ettfullständigt program för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vidvarje skola och att ansvaret skall ligga på skolans rektor. Lagen bör ocksåtydligt ange att det åligger kommunen att övervaka att skolorna inomkommunen verkligen följer lagen genom utvärderingar i samverkan medskolorna. Programmet och utvärderingsmetoderna skall tydligt anges ikommunens skolplan.Med tanke på det lidande och de ofta livslånga skador som drabbarmobboffren så är det inte acceptabelt att lämna frågan olöst. Arbetet med denföreslagna lagen skall högprioriteras och lagen bör träda i kraft den 1 juli1997. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om lagstiftning mot mobbningi skolan enligt de principer som anförts i motionen.
mot · GK02Ub253 · 1996-10-07 00:00:00 — I en särskild lag om kommunernas skyldighet att svara förvissa elevresor anges en skyldighet för elevens hemkommunatt svara för elevens kostnader för dagliga resor mellanbostaden och skolan. Lagen avser elever som har rätt tillstudiehjälp enligt studiestödslagen, främst gymnasieelever. Ilagen stadgas att ansvaret gäller för sådana resor därfärdvägen är minst sex kilometer.Motsvarande kilometerbestämda ansvar finns inte för elever.I skollagens 4 kap 7 § regleras ansvaret för kostnadsfri skolskjuts förgrundskoleeleverna. Där finns ingen koppling till visst avstånd för ansvaretsinträdande.Det bör betraktas som märkligt att man reglerar ansvarsfrågan så olika förgrundskolan och gymnasiet. Utgångspunkten bör vara att de lokalaförhållandena skall avgöra utan detaljreglering. En generell skyldighet förkommunen att sörja för skolskjuts bör gälla med hänsyn till färdvägenslängd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller andra särskildaomständigheter, men utan någon i lag angiven detaljreglering. Det börankomma på kommunen att göra erforderliga skälighetsbedömningar.Stadgandet om sex kilometers färdväg i lag om kommunernas skyldighetatt svara för vissa elevresor bör därför tas bort. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor att kilometerangivelsentas bort i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ub254 · 1996-10-07 00:00:00 — skolstart och tioårig grundskola /95 fanns det nästan 5 000 grundskolor iSverige. De rymde drygt 900 000 elever. Antalet sexåringarsom var inskrivna i skolan var 7 582.Detta skall jämföras med 1991 då endast 3 598 var inskrivna.I många kommuner pågår ett mycket intressant arbete med attintegrera skola, sexårsverksamhet och barnomsorg för att göra övergången tillskolan så trygg som möjligt för det enskilda barnet. Mötet mellan förskolaoch skola leder till en helhetssyn på barn som gynnar deras utveckling underde första viktiga åren i skolan.Dagens samhälle ställer högre krav på medborgarna. Man ska kunna såmycket mer än för bara . Pedagogiken i skolorna har ocksåförändrats och är det mer ett sökande efter kunskap än ett rent pluggande.Man talar om Det forskande barnet och den forskande . Det sägsatt fördubblades kunskapsmängden i industrivärlden vartfyrtiofemte år. fördubblas den på sju år.För att komma in i den sökande pedagogiken och kunna utnyttja skolansalla möjligheter borde barnen få bli inskrivna i skolan redan vid ålder.Tanken är inte att vi ska sätta barnen direkt i skolbänken, utan att vi skaanvända oss av dagens pedagogik och leka in ett lärande. Barnen skulle dåbörja i årsklass 0 och fortsätta i . Detta ger möjlighetertillnågra att mogna och stanna kvar i de lägre klasserna . Till andrakan det bli en att lära sig ännu mer. Framför allt möjliggör en tioårigskolgång bättre förutsättningar för eleverna att nå de mål som är uppsatta igrundskolans läroplan. Det ger också lärare, fritidsledare, fritidspedagoger,förskolelärare och barnskötare en större flexibilitet att arbeta målinriktatutifrån barnets behov.En tidigare skolstart får inte innebära att den nuvarande skolan förs ned iåldrarna. En tidigare skolstart är motiverad endast om den utnyttjas för att gevarje barn bekräftelse på att det kan lära. Det handlar ytterst om hur vi bästfrämjar barns och ungdomars utveckling och lärande till kunniga,självständiga och ansvarstagande medborgare.Barns utveckling passerar ingen markerad tröskel det år barnetfyller , som skulle göra det "moget" att börja skolan oavsett vad dennaskola innebär. Tvärtom vet vi att den sociala miljö och den stimulans sombarnet mött fram till skolstarten på ett avgörande sätt påverkatdess förutsättningar t.ex. för läs- och skrivinlärning.Att man över huvud taget har en fiktiv åldersgräns för skolstarten beror på1. Den är knuten till det enskilda barnet ochbestämmer skolgång mellan sju och sexton år.2. Kommunerna är skyldiga att ordna skola frånhöstterminen det år barnen fyller sju. finns också en rättighet för barnatt delta från höstterminen det år de fyller sex år.Det är inte längre tidsenligt med sjuårsgränsen. Barnen måste sättas icentrum, arbetssätt och arbetsformer måste anpassas till behov och lärande.Det kan först åstadkommas genom att skolans, förskolans och skolbarns-omsorgens pedagogik förenas så att vi kan åstadkomma en barnmogen skola. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolstart och tioårig skolplikt.
mot · GK02Ub401 · 1996-10-07 00:00:00 — Omkring 500 kvinnoliv sparas i genom dengynekologiska hälsokontroll av kvinnor som inleddes på1950-talet. Hälsokontrollen innebär att man tar prover frånkvinnornas livmodertapp varefter proven analyseras medavseende på förekomst av cancerceller. fångarhälsokontrollerna upp tusentals kvinnor med förstadier tillcancer och redan utvecklad cancer vilka ännu inte börjat gesymtom. Det är den tidigt insatta behandlingen som äravgörande för att så många kvinnoliv kan sparas.Det är inte bara inom området gynekologi som cytologiska analyser äraktuella. Cytologien omfattar också lung-, urin-, exudat- och aspirations-cytologi.Analyserna kräver specialutbildad personal - cytologassistenter. Bl.a. avbesparingsskäl har utbildningen nu lagts ner och verksamheten bygger nu påredan utbildad personal av vilka merparten är . Det innebär att viredan har brist på cytologassistenter och att denna brist kommer att öka.Åtgärder behöver därför vidtas för att utbildningen av cytologassistenterinte skall äventyras med de konsekvenser det innebär för tidig diagnostik avolika tumörsjukdomar. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av cytologassistenter.
mot · GK02Ub403 · 1996-10-07 00:00:00 — Meritvärdering av värnplikts- och civiltjänstgöring samt befälsutbildning Antalet ungdomar som gör någon form av totalförsvarsplikthar minskat , och andelen väntas minska än mer iframtiden p.g.a. reducerad krigsorganisation. Detta innebäratt de som fullgör värnplikt, civilplikt och olika varianter avbefälsutbildning kommer i ett sämre konkurrensläge bådeekonomiskt och när det gäller arbetslivserfarenhet, jämförtmed dem som ej gör värnplikt.Det kan inte vara acceptabelt att ungdomar som tas ut till tjänstgöringenligt samhällets pliktlagar får sämre möjligheter än andra. Samhället bordetvärtom visa sin uppskattning för denna typ av samhällstjänst bland annatgenom att tillmäta sådan tjänstgöring ett eget meritvärde.För att i någon mån minska denna orättvisa bör fullgjord totalförsvarspliktsåledes ges ett meritvärde både inom arbetslivet och för fortsatta studier.Befälsutbildning bör betraktas som ytterligare en merit alldenstund de s.k.KB-uttagna gör 15 månaders tjänst och reservofficerarna därutöverytterligare på officershögskola (OHS), totalt ca . Detta extra årpåOHS motsvarar tidsmässigt ca 40 poäng och bör således få tillgodoräknas.Man läser ämnen som samhällskunskap, engelska, ledarskap och psykologiförutom de rent militära ämnena. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fullgjord totalförsvarsplikt och befälsutbildning ges ettmeritvärde i arbetslivet och för tillträde till högre utbildning.