ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02K914 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:1 utgiftsområde 1 Rikets styrelseAnslagRegeringens förslagA StatschefenA 1-Kungliga hov- och slottsstaten73 726B och dess ombudsmänB 1-Riksdagens ledamöter och partier m.m.428 436B 2-Riksdagens förvaltningskostnader377 077B 3-Riksdagens ombudsmän, 074C Regeringen m.m.C 1-Regeringskansliet m.m.1 944 624C 2-Svensk författningssamling1 011C 3-Allmänna val48 000C 4-Stöd till politiska partier145 200D Centrala myndigheterD 1-Justitiekanslern8 739D 2-Datainspektionen23 444D 3-Sametinget10 497E och Taltidningsnämnden5 536E 2-Presstöd541 579E 3-Stöd till radio och kassettidningar123 700E 4-Radio- och TV-verket8 016E och 671TOTAL3 781 330Vänsterpartiets förslagAtt "spara" och skära ner har varit viktiga inslag iregeringens politik. Budgetunderskottet var också då dentillträdde oacceptabelt stort. Emellertid har sparivern intevarit så stor på de egna kansliresurserna. /95uppgick dessa till 1 521 566 tkr men föreslås nu bli 1 944624 tkr. Denna ökning med är mycketkraftig. Den kan visserligen delvis motiveras med EU-medlemskapet men måste likväl anses kraftig. Det har ocksåskett en ökning av antalet tjänster och för vissa relativt rejälalönelyft.Huvudparten av ökningen genomfördes under innevarande budgetperiod -då de på årsbasisen steg till 1 937 000 tkr.Vi menar att en viss prutning på regeringens äskande för egen del motdenna bakgrund är motiverad. Vi vill inte skära för djupt utan anseratt en 2-procentig nedskrivning av anslaget kan genomföras utan att dettabehöver gå ut över verksamheten. Detta innebär en minskning av regeringensförslag med 38 895 tkr. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde Riketsstyrelse enligt uppställning:Anslag Regeringens förslag Anslags- förändringC 1-Regeringskanslietm.m.1 944 624-38 895TOTAL3 781 330-38 895
mot · GK02K915 · 1996-10-07 00:00:00 — Kungliga hov- och slottsstaten Under anslagsrubriken hov- och slottsstaten döljersig tre typer av anslag; ,Husgerådskammaren och Konungens apanagedel.Fördelningen mellan dessa poster redovisas inte ibudgetpropositionen. Anslagen går till driftskostnader,utöver rent fastighetsunderhåll, för de kungliga slotten, tillunderhåll och vård av konstverk som ägs av staten men somdisponeras av konungen samt till konungafamiljens apanage(och hovhållning inklusive riksmarskalkämbetet). Anslagetär ett s.k. ramanslag om 73 726 tkr.I talar vi mycket om öppenhet och kontroll. Men när det gälleranslaget till Kungliga hov- och slottsstaten bryts uppenbart mot sådanaprinciper. och Husgerådskammaren granskas av , men på grundval av en utredning av harregeringen och "hovstaterna" kommit överens om att apanagedelen - därutredarens, egen verksamhet ingår - som tidigareskall vara undantagen från detta.Principen är fortfarande densamma som kommer till uttryck i de arkaisktklingande vändningarna i den tidigare regeringsformen:"Konungens hov står under dess enskilda styrelse, kunnande han härut-innan förordna som honom gott synes. Alla beställningar vid sitt hov måkonungen efter behov tillsätta och därifrån avsätta." Ett litet spår avenvåldshärskardöme finns således fortfarande kvar.Trots att en majoritet av ledamöter tillhör partier som påstår sigi princip vara för en övergång till republik har tidigare i åravslagiten motion om övergång till republik. Vi har inte ändrat inställning i dennaprincipfråga, men anser att många "republikaner i princip", somuppenbart röstat för monarkin, kan behöva för begrundan föratt komma fram till ett annat ställningstagande - varför vi senare undermandatperioden återkommer med detta krav.I väntan på detta är det emellertid enligt vår mening nödvändigt attapanagesystemet ses över. Vi ser ingen anledning att en del av statens medelskall stå utanför kontroll och revision.Statschefen bör ha en arvodesdel som han givetvis får "förordna somhonom gott synes". I övrigt bör såväl representationsanslag som det antaltjänstemän som skall finnas vid ett statschefskansli tillsättas, redovisas,budgeteras och revideras på sätt som är vanligt inom den övriga statsför-valtningen.Hovet, i meningen uppvaktning och liknande, bör avskaffas. Då stats-chefen, hans maka eller deras ställföreträdare vid representation och liknandeuppgifter behöver människor vid sin sida skall dessa vara av staten därtill påsedvanligt sätt anställda tjänstemän. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att de delar av konungens apanage, som inte utgårsom arvode till kungafamiljen, skall underkastas redovisningsskyldighet ochrevision på samma sätt som andra statsutgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hovets avskaffande.
mot · GK02K916 · 1996-10-07 00:00:00 — Som ett led i att stabilisera svensk ekonomi sänktespartistödet fr o m med 10 %.Sänkningen var en följd av en överenskommelse mellan denborgerliga regeringen och Socialdemokraterna underkrisförhandlingarna . Därefter harpartistödet sänkts ytterligare en gång fr o m den 15 oktober1995. föreslår regeringen en höjning av partistödet fr om med eller . Omhöjningen genomförs kommer partistödet att ligga ca 3 %över den nivå stödet hade före de båda sänkningarna.Avsikten är enligt regeringen att höjningen skall ligga fast även under åren1998 och 1999. Regeringen saknar dock finansiering av de ökade utgifternaunder båda dessa år och har följaktligen inte anvisat medel för vare sig 1998eller 1999. Förfarandet inger inget större förtroende för att regeringen harfinanserna under kontroll.Sänkningen av partistödet var ett viktigt symboliskt beslut. Det gaveftertryck åt behovet att sanera statsbudgeten och sänka utgifter. Saneringenär ännu inte avslutad och fortfarande vidtas en rad åtgärder både i kommuneroch landsting och hos staten som på många håll uppfattas som mycketdrastiska. Att vidta en full återställning av partistödet förefallermindre övertänkt och klokt.Normalt brukar partierna ha överläggningar innan förslag om ändringar ipartistödet läggs fram. Den nu föreslagna höjningen av partistödet har intevarit föremål för överläggningar mellan partierna.Sammantaget anser att tiden ännu inte är mogen för attåterställa partistödet till sin gamla nivå och yrkar därför avslag på förslagetom en höjning av partistödet med 30 miljoner kr.Inför 1998 års val kan frågan komma i ett annat läge. Det är t ex inteorimligt att varje parti har en möjlighet att åtminstone en gång undervalrörelsen nå ut till alla väljare med information om partiets politik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till Stöd till politiska partier (utgiftsområde 1, C 4) anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således .
mot · GK02K917 · 1996-10-07 00:00:00 — Genom beslut instiftade Kungl. Maj:t() ett särskilt utmärkelsetecken försjömän, nämligen medaljen i guld av femte storleken medinskrift "För mod och rådighet till sjöss ".Medaljen är en typisk krigsdekoration och har ej utdelatssedan 1945. Den hann endast tilldelas inalles 16 personer vidåtta beslutstillfällen.Ändrad utdelningspraxis - närmast i form av en fredstidsversion avmedaljen, som då skulle få den förkortade inskriptionen "För mod och rådig-het till sjöss" - utreddes av en arbetsgrupp inom dåvarandesjöfartsstyrelsen, men något förslag avgavs aldrig till departementet sedanremissyttrandena sammanställts.I den efterföljande diskussionen, främst i , nr 42och nr 48, 1968 samt nr 1, 1969, anfördes bl.a. att förslagets definition avbegreppet "insatser för sjöräddning" röjde ett alltför snävt språkbruk. Detframhölls således att det enda och specifika slag av rådighet, som haravgörande betydelse, är ett framstående sjömanskap. Medaljen måste därförfå en helt ny inskription, nämligen "För mod och framstående sjömanskap".Det är en kategori räddningsaktioner, som i sitt absoluta krav på en unikform av rådighet byggd på ett överlägset behärskande av yrkets kunskaperskiljer sig från andra. Med detta utvidgade begrepp skulle det bli möjligt attmed en officiell utmärkelse ej blott uppmärksamma enstaka händelser ochbedrifter utan även erkänna den sammanlagda insats en gammal harbakom sig av många svåra beslut och rådiga handlingar till livs och fartygssäkrande med avvärjda risker och bekämpade faror.Att stundom enskilda sammanslutningar utdelar sjöfartsbelöningar (jfr TU1984/85:12 s. 7 och 1987/88:17 s. 12) måste i sammanhanget anses varaovidkommande. Enligt internationell kutym är detta nämligen en statsmak-terna tillkommande uppgift och motionens syfte torde ej annorledes kunnauppnås (jfr motion 1987/88:Fö720 och reservation 1993/94:KU4).Den nya medaljen bör eljest till formen ansluta till med desssenast av Kungl. Maj:t fastställda utförande. Den böradministreras av Kungl. och inkomna förslag beredas inomSjöfartsverket. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om instiftande av en medaljför mod och framstående sjömanskap i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Kr10 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Samisk teaterRegeringen avser enligt propositionen "att ge iuppdrag att undersöka förutsättningarna för att etablera enfast samisk teaterinstitution".Tanken att ska göra den undersökningen är helt riktig. Det fårdock inte innebära att regeringen avhänder sig ansvaret för att en samiskteater inrättas.Kulturutredningen betonar samernas särställning gentemot andra språkligaoch etniska minoriteter och menar också att "stödet till samisk kultur ochforskning bör förstärkas".Inrättande av en samisk teater skulle medverka till att alla de mål somregeringen ställt upp för kulturpolitiken skulle främjas.? Yttrandefrihetsmålet: En reell yttrandefrihet kräver "att det finns enmångfald arenor som är lättillgängliga för människor oberoende av socialtillhörighet, kön, yrke, geografisk belägenhet, etniskt ursprung ellerfunktionshinder".? Jämlikhetsmålet: "Kulturpolitiken skall verka för alla människors lust attvara en del av kulturlivet, att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande."? Mångfaldsmålet: Genom att "stödja och stimulera kulturutövare ochkulturella uttryck över ett brett fält skall kulturpolitiken verka förmångfald".? Kulturarvsmålet: "Kulturarvet omfattar den fysiska kulturmiljön liksomde konstnärliga uttrycksformerna och språket." Staten har, tillsammans medmånga andra, "ett ansvar för att spåren efter tidigare generationer tas tillvara,vårdas och visas".? Internationaliseringsmålet: "Det är en självklar kulturpolitisk uppgift attbidra till att människor med olika etnisk och kulturell bakgrund kan mötasoch ger impulser åt varandra." "Det nordiska kultursamarbetet är av fortsatthög prioritet." exempelvis "blir allt viktigare ävenkulturpolitiskt".Framför allt när det gäller internationaliseringsmålet, där det nordiskakultursamarbetet ska prioriteras, kan en samisk teater vara ett medel attuppnå målet. Gränserna och de olika språken inom skiljerinte de samiska folken åt på samma sätt som för icke-samer. En fast samiskteaterinstitution skulle kunna spela en viktig roll för att visa och föra vidaredet samiska kulturarvet på Nordkalotten.Det är viktigt att regeringen på olika sätt bistår i arbetet med attundersöka förutsättningarna för att inrätta en fast samisk teaterinstitution. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en samisk teater.
mot · GK02Kr11 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Länsmusiken på GotlandI proposition 1996/97:3 Kulturpolitik, avsnitt 10.2 Regionalmusikverksamhet om länsmusiken, skriver regeringen blandannat att regeringen anser att en viss omfördelning av stödetbör ske mellan landstingen.Vi anser att vid en sådan omfördelning måste beaktas de särskildaförhållanden som råder för länsmusiken på Gotland.Gotlands geografiska läge gör det särskilt viktigt att det finnsprofessionella kulturarbetare på ön. Det är både dyrt och tidsödande att förkulturevenemang på utnyttja bosatta på fastlandet.Den professionella musikresursen på utgörs av länsmusikens 20-tal musiker. Verksamheten är organiserad för att ge en stor ensemble- ochgenrebredd. Detta är nödvändigt eftersom det gotländska musiklivet avkostnadsskäl är avskuret från en stor del av det utbyte av produktioner somsker mellan länsmusiken i närbelägna län liksom från en stor del av utbudetav frilansartister.De särskilda förhållandena på har lett till att länsmusiken på önspelar en mycket viktig roll inte bara i det gotländska musiklivet utan i heladet gotländska kulturlivet. Som exempel kan nämnas det nära samarbetetmellan länsmusiken och varigenom en kreativfeedbacksituation mellan skapande och återskapande musikutövare haråstadkommits. Länsmusiken samarbetar också regelbundet medBryggeriteatern, tidigare fri teatergrupp, numera länsteater på Gotland.Körlivet är ett annat viktigt samarbetsområde. är i förhållande tillinvånarantalet landets körtätaste län, och länsmusiken samarbetar med fleraav öns många körer.En kraftig reducering av det statliga bidraget till länsmusiken på Gotlandskulle med stor sannolikhet få större negativa konsekvenser för detgotländska kulturlivet än de positiva effekterna av de föreslagna ökadestatliga satsningarna på andra konstområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de särskilda förhållanden som råder för länsmusiken på .
mot · GK02Kr12 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Det är glädjande att regeringen i kulturpropositionenmarkerar ett förändrat kulturpolitiskt synsätt på lokala ochregionala kulturinstitutioner genom att utdela treåriganationella uppdrag. Men markeringen uttryckt i pengarliksom det ringa antalet uppdrag visar att detta nyakulturpolitiska instrument måste ges väsentligt större kraftoch omfång om det ska få reell betydelse.Det nya stödet till lokala och regionala institutioner inom teater-, musik-och dansområdet har inte kunnat ges en generell höjning. Inte minst de storaorkester-, teater- och musikteaterinstitutionerna i och levermed ytterst knappa marginaler. Trots detta kan man konstatera att just dessainstitutioner svarar för mycket av det mest spännande inom området -nyskrivna verk, satsning på unga regissörer och dirigenter, förnyelse avpublikarbetet. Kort sagt tar Malmös och kulturinstitutioner i dagstort ansvar för spjutspetsverksamheten, prövandet av de konstnärligagränserna, det nationella utvecklingsarbetet.Propositionens förslag om s.k. riktade bidrag på basis av 2 resp. 4 och 6procents avdrag åren 1997 resp. 1998 och 1999 kan bidra till en förbättring avvåra kulturinstitutioners svåra situation. De kännetecknande kvalitéerna iinstitutionernas verksamhet svarar rimligen helt mot kriterierna för riktadebidrag.Riksdagen bör uttala sitt stöd för att och Malmös orkester-,teater- och musikteaterinstitutioner ges ett erkännande som nationellt mycketframstående kulturinstitutioner och därför tilldelas väsentliga delar av de s.k.riktade bidragen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att väsentliga delar av de s.k. riktade bidragen lämnas tillGöteborgs och Malmös orkester-, teater- och musikteaterinstitutioner.
mot · GK02Kr15 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik I kulturpropositionen framhåller regeringen vikten av attpublikarbetet på teaterområdet förbättras. Bakgrunden är sommycket riktigt framhålls att antalet besökare påteaterinstitutioner har minskat sett i ett längre perspektiv.Denna utveckling är speciellt tydlig utanförstorstadsregionerna.Vikten av att stimulera teaterbesökandet kan inte nog understrykas. Teaterär ett bra sätt att förmedla levande kultur som både berikar tillvaron ochbidrar till att utveckla människor. Förutom teatrarna, arbetar länsteater-föreningar och Skådebanor med att nå publik. Skådebanorna utför ettomfattande och viktigt arbete ute på arbetsplatserna med sina Skåde-baneombud. Detta är ett mycket angeläget arbete då dessa ombud genompersonliga kontakter når människor som kan betecknas som kulturovanakonsumenter.Därtill utför Skådebanorna ett viktigt arbete genom att utbilda sinaarbetsplatsombud och ge dem information om teaterutbudet. Informationennår många arbetsplatser dels genom den personliga kontakten och delsgenom informationsmaterial som anhängigörs på anslagstavlor ute påarbetsplatserna.Vidare genomförs en omfattande reseverksamhet via Skådebanorna för attpubliken skall kunna få del av och nå teater på andra håll än på hemorten.I kulturpropositionen framhålls värdet av Skådebanornas arbete vilket ärglädjande. måste framhållas att anslaget för Skådebanornasverksamhet har varit oförändrat och därmed till följd avinflationen i realiteten minskat.För att stimulera en angelägen konstbildande verksamhet och för attförbättra möjligheterna att nå nya grupper av kulturovana människor börregeringen se över möjligheterna att öka anslagen till Skådebanornasverksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av anslagen till Skådebanornas verksamhet.
mot · GK02Kr16 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik I kulturpropositionen föreslår regeringen att sex nationellauppdrag ges till institutioner inom skilda kulturområden runtom i landet. Det är ett bra förslagmen vi anser att uppdragen bör öka med ytterligare ett,avseende en utveckling av kulturturismen.Det uppdraget bör gå till och omfattaLidköpingsområdet i . Skälen till vårt förslag är följande:Kulturliv och turistnäring har nytta av varann. En ökad turism ger flerbesökare till kulturevenemang. Kulturlivet med alla dess institutioner hör tillden infrastruktur som gynnar turistnäringen.I och området där omkring finns ett utvecklat samarbete mellankulturföreteelser av olika slag och turismen. Det grundar sig dels på närhetentill och Kinnekulleområdet, och dels på sådana besöksmål medkulturprägel som med dess utställningar, Rörstrandsporslinsfabrik med utställningsverksamhet och det nya . Denämnda förutsättningarna för en utveckling av samarbetet kultur-turism harsamtliga den karaktären att de har ett nationellt intresse.Huvudman för ett nationellt uppdrag bör var bildades och har sedan sin tillkomst förvaltat och utvecklatden kulturturistiska verksamhet som inleddes . I slutet av1980-talet lockade de årliga temautställningarna över 100.000besökare. De framstod som förebilder i så måtto att 1989anslog fem miljoner i projektstöd för att "skapa fem nya ".Under 1990-talet har ett omfattande arbete lagts ner på att vidareutvecklaslottet som besöksmål. Verksamheten har en nära nog hundraprocentigintäktsfinansiering. Det har skapat en lyhördhet för besökarnas önskemål,med ett ben i kultursektorn och det andra i turistnäringen.En vetenskapligt upplagd publikundersökning har gett en fast grund föranalys av verksamhetens betydelse för sysselsättningen och det ekonomiskautfallet. Genom projektmedel från Stiftelsen har också ettutvecklingsarbete inletts som syftar till att med stöd av modern digital teknikutveckla helt nya "turistprodukter" som har sin utgångspunkt i den autentiskakulturhistoriska miljön. Målet är att finna nya vägar att förmedla upplevelseroch kunskaper samt öka antalet besökare och förlänga säsongen.Ambitionen är att med bibehållen ställning som nationellkulturinstitution skall få en roll som västsvenskt kulturcentrum medinriktning på kulturturism.På initiativ av stiftelsen har arbetet med ett nationellthandlingsprogram för "Kultur i turismen" startat, i syfte att uppnå ensamordning med de handlingsprogram som redan utarbetats av SverigesTuristråd och Turistdelegationen.Det många utvecklingsprojekten och stiftelsens ställning som förmedlaremellan kultur- och turistsektorn gör det rimligt att Stiftelsen Läcköinstitutetfår ett nationellt uppdrag inom området kulturturism. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt uppdrag till inom områdetkulturturism.
mot · GK02Kr19 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Just nu är moderna underuppbyggnad. Det står klart att ta emot sina första besökareunder . Trots att i nu fårnya moderna lokaler är det ett mycket gammalt ochtraditionstyngt museum. grundades, efter enstatlig förordning, en s.k. modellkammare, enmodellkammare som sedermera utvecklades till ett avvärldens förnämaste museum för marin försvarshistoria.Att man valde att uppmana örlogsstationen i attanlägga en modellkammare kom sig naturligt eftersom hela Karlskronapräglades av just sin örlogsstation. Detta är också en av huvudanledningarnatill att sedan har utvecklats till vad det är . ärintimt förknippat med marin örlogshistoria, mer intimt förknippat med dettaän någon annan svensk stad.En del av den kulturhistoriska visionen bör vara att levandegöra helhetenoch därmed inte bara bevara utan också kunna uppleva historien i en fortsattlevande marin miljö. Precis som det står i Resabör vi ge våra barn möjligheten att uppleva den historien. Tiden ochrummet för denna vision finns i - det var här det började och detär här det pågår, fortfarande i samma rum.I regeringens kulturproposition 1996/97:3 finns i kapitel 14.4.5 ett förslagom att i skall läggas samman med Statenssjöhistoriska museer vilka är lokaliserade till till en gemensammyndighet. Trots att man i skälen för regeringens förslag betonar vikten av envidareutveckling av i föreslås inte attledningsfunktionen för den nya myndigheten skall förläggas tillMarinmuseum i Karlskrona.En olöst fråga är de splittrade samlingarna som finns iKarlskrona och . Detta är ett problem som måste finna en lösning.I likhet med chefen för uppfattning är det naturligt att dessasamlingar återförenas. Detta förutsätter att ett samlat ansvar för samlingarnafinns. i har därvidlag de bästa förutsättningarna fördetta ansvar. Endast i kan helheten i samlingarna och sambandet itid och rum förverkligas. Det finns tre starka skäl för detta:1. Alla delar av samlingarna har producerats på örlogsvarvet.2. Samlingarna har använts i marinens och örlogsvarvets verksamhet.3. Den historiska fysiska miljön är intakt och blir än mer tillgänglig förallmänheten.Dessutom är ett genomgående inslag i hela kulturpropositionen 1996/97:3att kulturen i landet bör komma hela landet till godo. Mot bakgrund av dettasamt av det ovan anförda borde det naturliga vara att man i lokaliserarledningsfunktionen för den nya myndigheten till iKarlskrona. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ledningsfunktionen för den nya myndigheten för Marinmuseumi och förläggs till iKarlskrona.