mot · GJ02U43 · 1996-04-15 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:190 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen InledningVänsterpartiet har i motion 1995/96:U22 redovisatsin syn på det framtida EU-samarbetet med anledning avregeringens skrivelse 1995/96:30, som behandlade . syn på hur regeringenssamarbete med ska utvecklas och det demokratiskaunderskottet bekämpas kommer att framgå under denöversyn av EU-arbete som genomförs avkonstitutionsutskottet. I de politikområden som redovisas iskrivelse 190 om verksamheten finns emellertiden stor mängd frågor som inte behandlas vare sig iregeringskonferensen eller i diskussionen om EU-arbete varför några synpunkter på det löpande arbetet i EUkan vara befogade.Skrivelsen kan sägas ge en god översikt över vilka frågorsom behandlats i unionen och kan vara en källatill baskunskaper om EU-frågor. Vi noterar dock att deskönmålande beskrivningarna av konsekvenserna avmedlemskapet är en fortsättning på de uttryckssätt somutvecklades före den svenska folkomröstningen. Dessaskönmålningar har verksamt bidragit till det politikerföraktoch den misstro mot politikens möjligheter som är enrealitet. I skrivelsen sägs att som fullvärdig medlemav EU fått ett större inflytande över den europeiskakontinentens, och därmed sin egen, framtid. Givetvis bördetta också kunna sägas om de övriga 14 medlemsländernamed en befolkning på 357 miljoner som därmed fått ökatinflytande över . I skrivelsen sägs också attarbetsfördelningen mellan och regeringen förbliviti princip oförändrad. När det gäller EU-lagstiftningen harenligt vår uppfattning de facto beslutsmakten flyttats frånriksdag till regering och initiativrätten har flyttats frånriksdagen till . fungerar i bästafall genom och kontakt mellan regering ochfackutskott som samrådspartner när det gäller EU-lagstiftning. Detta samråd har också stora svårigheter attfungera eftersom varken eller fackutskott får fullinformation, ministerrådets dagordningar ändras,beslutsunderlag kommer sent och inte alltid är översatt o.s.v.Vi noterar också att i uppräkningen av EU 96-kommitténsledamöter har tre ledamöter, (), GöranLennmarker (m) och (), utelämnats.EU - rikemansklubb medstormaktsambitionerEU-ländernas samlade bruttonationalprodukt är idagvärldens största jämfört med andra stormakter. Även omklyftorna inom EU är stora och arbetslöshet och fattigdomoförsvarligt hög utgör EU-länderna i världsmåttstock enrikemansklubb som förbrukar resurser t.ex. ifråga om råvaroroch energi långt över världens genomsnitt per capita.Samtidigt finns då och då en tendens att betrakta världenstillgångar som en resurs just för det rika Västeuropa.Frankrike anser det självklart att de skall kunna utnyttja markoch vatten för att genomföra kärnvapenprov mot folkensvilja i i syfte att stärka det militära försvaret avEU. Denna fråga har varit ett av de hetarediskussionsämnena inom EU och harframfört sin kritik mot och har agerat för ett stoppför kärnvapenproven men såvitt vi kan finna behandlas inteSveriges kritik av explicit i skrivelsen.I en rapport från kommissionen beskrivs den resursrikaBarentsregionen i norra som både "Europaskommande " och dess kommande"Ruhrområde", tydligt signalerande att man förväntar sig attdet resursrika norra ska försörja deresurshungrande EU-länderna. Man kan fråga sig vilken bildden ryska befolkningen får av sina västliga grannar när dentar del av dessa synsätt. De västliga företag som etablerar sigi länderna i f.d. möter inte så sällanbrottslighet och maffiametoder men också en brist pålagstiftning och försvagade rättsinstanser. I många fall finnsinte den lagstiftning som tvingar dem till hänsyn tillmänniskor och miljö på samma sätt som i deras hemländer.Bilden av en ganska rå och rövaraktig västeuropeiskkapitalism får därmed spridning och tenderar att undermineraden politiska avspänningen mellan öst och väst.Vi har givetvis anledning att känna oro för Rysslandsdemokratiska stabilitet, kriget i och respekten förde mänskliga rättigheterna i landet. I ett västligt perspektiv ärdet ett hot när försöker samla sina grannar för attsamordna ekonomi, politik och försvar. Men väst begär sam-tidigt att rysk opinion ska se och Frankrikessträvan att genomföra motsvarande samordning inom EU:sram som positiv ur säkerhetssynpunkt. Detta kan i östuppfattas som att EU ser vissa länders stormaktspolitik somönskvärd medan andras stormaktsroll är förkastlig. För denframtida freden i är relationerna mellan ochandra stormakter av största vikt. Någon mer ingåendesäkerhetspolitisk analys finns inte i skrivelsen och någonbeskrivning av mer svenska självständiga säkerhetspolitiskaställningstaganden ges inte.EU är givetvis en stormakt i världen också på handelnsområde och försöker med olika protektionistiska metoderskydda sina egna företag. Länder utanför EU har efter detsvenska medlemskapet drabbats av högre tullar än de Sverigetillämpade före medlemskapet. Ett omfattande system avimportlicenser, importkvoter och antidumpingåtgärder harockså genom medlemskapet blivit en del av den svenskautrikeshandelspolitiken. Detta leder inte så sällan till högrekonsumentpriser och att svenska företag liksom andra EU-företag drabbas av motåtgärder som länder utanför EUvidtar. Regeringens mörkläggning av den somvisade att svensk handel med länder utanför EU skulleförsvåras visar hur känsliga dessa frågor anses vara. Någonanalys av konsekvenserna för utrikeshandel av EU-medlemskapet ges inte i skrivelsen. Av skrivelsen framgår attSverige i flera situationer verkat i syfte att främja frihandeln.Något särskilt kraftigt agerande till stöd särskilt för attundanröja hinder för utvecklingsländernas export till inte.Även som anges vara särskilt förmånligt förde s.k. AVS-länderna har tullar och kvoter som drabbarjordbruks- och livsmedelsprodukter som är viktigaexportvaror för dessa länder. Det kan givetvis ocksåifrågasättas om det i längden är rimligt att genom ett särskiltavtal gynna bara ett 70-tal AVS-länder, främst tidigarekolonier, medan andra hålls utanför degynnsammare villkoren. EU:s behandling av harvarit otillfredsställande. har ett stort behov av attförbättra sin utrikeshandel för att undvika ett socialt,ekonomiskt och politiskt sammanbrott i landet.Även om förhållandena i många utvecklingsländer varitpositivt finns i världen enavgrundsdjup brist på jämlikhet. Enligt UNDP, HumanDevelopment Report, har ojämlikheten i världen till och medökat; ökade andelen av världenssamlade BNP för den rikaste femtedelen av jordensbefolkning från till . Samtidigtminskade andelen för den fattigaste femtedelen från 2,3 %till . Den rika världen har givetvis ett stort ansvar föratt genom en rättvis handelspolitik, skuldavskrivningar ochbiståndspolitik motverka de ökade klyftorna. Tyvärr har baraett par av EU:s medlemsländer lyckats nå upp till FN:s målom att ge av BNP i bistånd till den fattiga delen avvärlden. tycks nu vilja närma sig denna gräns utanatt det sägs att det är en anpassning mot EU-ländernasbiståndsnivåer. Denna politik är beklaglig.EU är en stor givare av livsmedelsbistånd. Om sådantbistånd ges måste det vara väl samordnat med de mottagandeländernas jordbruks- och livsmedelspolitik så att inte denlokala livsmedelsförsörjningen slås ut. Ett sätt att göra dettaär att mottagarländerna får ekonomiskt bistånd för att köpalivsmedel till svältande befolkningar och därmed också kanstödja det egna jordbruket om de så önskar.Till bilden av EU:s politik på den internationella arenanhör också medlemsländernas vapenexportpolitik tillkrisområden och områden där krig och konflikter hotar.Denna vapenexportpolitik skämmer bilden av ett EU som enunion som verkar för regional säkerhet, fred och stabilitet. del fall köps stora mängder vapen av länder som inte kanuppfattas vara utsatta för något större yttre hot. Vapnen kandärför komma att användas mot dessa länders egnabefolkningar. I förhållande till sin storlek är en storvapenexportör och en EU-anpassning av svenskvapenexportpolitik skulle sannolikt innebära ännu mer liberalexport. I skrivelsen markeras inte att avser attbehålla sin egen kontroll av krigsmateriel.Genom EU-medlemskapet har till viss del tvingatsinordna sin utrikespolitik gentemot övriga världen underEU:s paraply. Det har givetvis medfört att fått enlägre profil i andra internationella organisationer. Mångauppfattar att på områden som nedrustning, mänskligarättigheter och försvaret av FN har röst blivitmindre aktiv och mer tillbakadragen. måste iinternationella organisationer såväl inom som utom EU merkraftfullt stå upp för internationell solidaritet och rättvisa ochförsvara de små ländernas rätt i en värld där en ogenomtänktstormaktspolitik kan hota fred och stabilitet.Fästning EuropaAnklagelserna att EU utvecklas mot en "fästning "synes bli alltmer berättigade. Oron gäller främst asylrättenoch den personliga integriteten. har som en del avsamarbetet infört visum för medborgare från ytterligare niostater som en följd av EU-beslut. En ny typ avvisuminstrument, flygplatstransitvisum, håller också på attinföras, och en ny definition av begreppet flykting som ärrestriktivare än definitionen i har också godtagits. flyktingpolitik ärockså numera mycket restriktiv och enskilda individerkommer lätt i kläm. väntas också inom en snarframtid bli observatör i och efter korttid medlem. har från börjanutarbetats under stor sekretess av fem EU-länder.Europaparlamentet har förklarat att utarbetandet avSchengenkonventionen var ett brott mot demokratiskaprinciper. står i princip utanförparlamentarisk och rättslig kontroll. I praktiken kommermakten i stor utsträckning att ligga hos den s.k.exekutivkommittén som består av Schengenländernasjustitie- eller invandrarministrar.Genom borttagande av personkontrollen vidSchengenländernas inre gränser måste kontrollen vid de yttregränserna skärpas. Det blir exekutivkommittén som i storutsträckning kommer att bestämma reglerna för vilken typ avpersoner som får resa in. En asylsökande som t.ex. fått avslagkommer att hamna på spärrlista över personer som inte fårresa in. Om personen får nya asylskäl torde det bli omöjligtatt göra en ny inresa och nytt försök att få asyl.Europolkonventionen står inför ett ratificerande inom denationella parlamenten. Denna konvention öppnar för attpolisen ska få föra och byta information i s.k. förspaningeller analysregister där registrering av personer kan ske inomrätt vida ramar. Inte bara brottsmisstänkta utan äveneventuellt tilltänkta offer, vittnen och uppgiftslämnare kan ivärsta fall komma att registreras avseende politiskuppfattning, religion, ras, tecken på sjukdomar eller sexuelltbeteende.I har debatten om "Fästning " varitbegränsad och i skrivelsen analyseras inte konsekvensernaav alla de åtgärder som vidtas för att skärpa kontrollen avsåväl EU:s egna medborgare som medborgare i länderutanför EU.EMU:s tredje stegVänsterpartiet har redovisat sin syn på EMU i motion1995/96:U22. De flesta bedömare inser att den snabba ochhårda bantning av statsutgifter som EMU förutsätter i mångaländer leder till en ökad arbetslöshet. En ensidig och hårdkoncentration på prisstabilitet som ekonomiskt mål hotarockså att på lång sikt befästa arbetslösheten. Inflationen kaninte bekämpas till vilket pris som helst med samma frenesiom den är som när den är . Hög inflation äroacceptabel. Men en massarbetslöshet på kanske ärockså oacceptabel. Någon närmare analys av sambandetmellan EMU:s konvergenskrav och kraven på denekonomiska politiken efter det att den gemensamma valutaninförts och arbetslösheten förs inte i skrivelsen. Inte hellerdiskuteras det demokratiska problemet med att flyttabesluten över penning- och valutapolitiken från enmyndighet under till en av regeringar ochparlament oberoende ledning för en europeisk centralbank.Det hänvisas inte heller till någon analys som pekar på attjust EU är ett s.k. optimalt valutaområde.Skyddet för miljö, hälsa ochsäkerhetAv skrivelsen framgår att på en del områden fåttgehör för krav på ökat skydd för hälsa, miljö och säkerhet.Det framgår också att finns ingen full klarhet över vadsom ska hända med undantag för våra litet hårdareregler när övergångstiden löper ut. Den s.k. CE-märkningenhar visat sig ha brister bland annat när det gäller leksaker.Försvagningen av livsmedelskontrollen har blivit tydlig viden del utbrott av salmonella och i samband med debatten omgalna ko-sjukan. För många svenska konsumenter ärfrånvaron av pålitlig ursprungsmärkning irriterande.Allergiker oroas av att vissa tillsatser i livsmedel intekommer att kunna undvikas på grund av bristfällig märkning.Av skrivelsen framgår att har svårigheter attupprätthålla en del av de nationella skyddsnivåer vi hittillsuppnått.Barnens rättSituationen i EU:s medlemsländer präglas av ökadarbetslöshet, ekonomisk kris och nedskärningar av socialautgifter. Allt fler barn drabbas av den sociala utslagningen.Miljoner barn växer upp utan att få sina grundlägganderättigheter tillgodosedda såsom de definieras av FN:sbarnkonvention. EU fattar självt beslut som innebär atttillverkare har möjlighet att saluföra produkter som inte ärhelt hälsosamma för barn. Det vore fullt möjligt att EUförband sig genom en ministerrådsdeklaration att i sinabeslut följa utan att därför geskompetens att lagstifta på barnpolitikens område.Kommissionen borde få uppdraget att systematiskt granskaalla förslag till förordningar, direktiv och förslag till beslut urbarnens perspektiv. En särskild barnombudsman sombevakar att EU:s beslut är i enlighet med FN:sbarnkonvention kunde utses. I skrivelsen finns ingenredogörelse för vad regeringen gjort på detta område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skrivelse1995/96:190.