ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sf631 · 1996-10-07 00:00:00 — Om invandrare, medborgarskap och rösträtt Om invandrare,medborgarskap och rösträttSegregationen är ett problem i det svenska samhället somdiskuteras ur olika aspekter. Vi har en såväl klassmässig sometnisk segregation - och klyftorna mellan olika gruppertenderar att fördjupas. Frågan har många dimensioner,sociala, kulturella men även rättsliga och demokratiska.Segregation skapar utanförskap och grund för motsättningar. Motsatsen ärintegration.Den etniska segregationen har också en social sida: allt större delar avunderklasserna utgörs av människor ur olika etniska minoriteter. Då etniskaminoriteter särbehandlas leder det till social särbehandling.De demokratiska institutionerna är ofta uppbyggda på ett sätt som intebeaktar de förhållanden som skapas när länder utvecklas från relativhomogenitet till större skillnader och segregation. Minoriteter får svårt atthävda sig inte minst inom de politiska systemen: majoritetsgrupperna fårförstärkt majoritet ju högre upp i de samhälleliga maktsfärerna vi rör oss.Detta kan exemplifieras med de svartas ställning i USAs politiska systemmen likaväl med invandrarnas position i Sverige.Det politiska utanförskap som många flykting- och invandrargrupperupplever i det svenska samhället har vi här sökt möta bl.a. med rösträtt förinvandrare i kommunala val.Detta har i någon mån lett till ökat engagemang i och för landet blandmånga invandrare, men ser vi att valdeltagandet bland invandraretenderar att minska.Detta torde delvis vara en spegling av stärkta segregationstendenser menockså av att de politiska institutionerna och partierna inte har en färdigberedskap eller ett arbetssätt som är avpassat för ett mångkulturellt ochintegrerat samhälle.En del i denna politiska segregation betyder att rösträtten är olika - denkommunala rösträtten är bara en partiell rösträtt.Vänsterpartiet har krävt att invandrare skall ha rösträttockså i riksdagsval efter samma regler som gäller för kommunalval. Våraskäl för denna ståndpunkt är att rösträtten skall följa boendet och därmänniskan har sitt sociala liv. Vi har inte ändrat vår uppfattning i dettaavseende.Mot detta har anförts att det formella medborgarskapet bör vara avgörandeför om någon med sin röst ska kunna påverka landets politik.Medborgarskap genom naturalisation kan man, om man uppfyller vissavillkor, erhålla . Frågan prövas av . Då byte avmedborgarskap är ett stort steg, kan formerna för medborgarskapsansökanverka avhållande. Skulle ett medborgarskap kunna nås lättare och på ett meravälkomnande sätt, skulle sannolikt fler invandrare välja den möjligheten. Detsociala sammanhanget skulle då lättare bli ett med det formellamedborgarskapet. Och rösträtten för invandrare kunna bli hel, integrationenvinna och utanförskap och segregation dämpas.Vi menar därför att en utredning bör tillsättas med uppdraget att underlättamedborgarskap genom naturalisation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om formerna för ettunderlättat medborgarskap enligt vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sf7 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension Konsekvenser föregenföretagareI ovan nämnda proposition föreslås ganska stora förändringarinom socialförsäkringssystemet. Bl a att den försäkrade somsaknar arbetsgivare skall bedömas direkt enligt steg 5. Omden försäkrade, trots en sjukdom, kan klara ett annat påarbetsmarknaden normalt förekommande arbete har han ellerhon inte rätt till ersättning från försäkringen. Den försäkradeär, objektivt sett, arbetsför även om arbetet inte finns direkttillgängligt för honom eller henne. Genom detta avvikerregeringen från förslaget i SOU 1995:149. I denna föreslåsatt endast steg 3 och 4 skulle gälla försäkrade som har enanställning. Enligt denna SOU skulle alltså steg 1 och 2 ävengälla för egenföretagare.När nu regeringen föreslår en skärpning i bedömningen av egenföretagareriskerar dessa att helt bli utan ersättning , detta ärinte acceptabelt. Dessutom hänvisas de till att ta ett arbete utanför det egnaföretaget som i praktiken oftast inte finns.Dessutom uppfyller inte en egenföretagare kriterierna för arbetslöshets-ersättning förrän rörelsen i sin helhet har avvecklats och ställs enligtförslagetsåledes helt utan inkomstskydd. Jag anser att det är orimligt att begränsningarinförs som innebär att en kategori ställs helt utanför sjukförsäkringssystemettrots att de är sjukskrivna. Det är inte heller rimligt att de hänvisas till enarbetslöshetsersättning som han eller hon inte uppfyller kraven för.Om inte dessa ändrade regler för egenföretagare görs mera rättvisa bordede undantas från propositionen och utredas vidare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att steg 1 och 2 skall gälla även för egenföretagare, samt att dennakategori, i avvaktan på en harmonisering av regelverken vid sjukdomrespektive arbetslöshet, inte skall omfattas avsteg 5.
mot · GK02Sf9 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv I budgetpropositionen för redovisar regeringen attansvarsfördelningen ändras så att ävenkommer att ansvara för registrering av fingeravtryck som tasmed stöd av utlänningslagen. I proposition 1996/97 "Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv" sägs: "Ansvaret förregistrering av fingeravtryck som tagits med stöd avutlänningslagen bör flyttas från tillInvandrarverket." Motivet till åtgärden är att underlättaidentifikationen av dem som söker asyl här.Dessutom sägs att samma sekretessregler bör gälla för uppgifterna omfingeravtryck som andra uppgifter i register. Detta innebäratt andra myndigheter, inhemska eller utländska, och mellanstatliga organi-sationer får tillgång till dessa uppgifter endast i den mån sekretesslagen såmedger.Enligt nu gällande system är det polismyndigheten som svarar förregistrering av fingeravtryck tagna med stöd av utlänningslagen. Dessafingeravtryck finns tillgängliga i samma system som de fingeravtryck som tasmed stöd av t ex . är indelat i en A-fil ochen B-fil. B-filen avser asylsökande. På de flesta håll i är det polisensom svarar för denna typ av registrering och detta förhållande är också enförutsättning för kontakterna på det internationella planet.Regeringens förslag riskerar att leda till nya gränsdragningsproblem ochleder till att flera frågor måste redas ut.Det är av särskild vikt att redan nu klargöra att avsikten om övertar ansvaret för registreringen inte ska innebära att det skapasytterligare ett fingeravtryckssystem. Det är lika viktigt att betona betydelsenav att fingeravtryckssystemet tillhör och att polismyndig-heten även fortsättningsvis skall kunna samköra "filerna".Det finns en uppenbar risk med regeringens förslag att två parallella systembyggs upp: ett som hanteras av polismyndigheten och ett som hanteras avInvandrarverket. Uppdelningen riskerar att leda till ökade svårigheter bl.a. närdet gäller att identifiera brottslingar och asylsökande.De kunskaper och erfarenheter som polismyndigheten har av registreringoch registerhållning av denna typ är i stora stycken unika. Möjligheterna attöverföra dessa kunskaper till får bedömas som begränsade.Verkställighetsutredningens förslag var att polismyndigheten även fortsätt-ningsvis bör vara registermyndighet.Nuvarande system med att polismyndigheten svarar för registrering av defingeravtryck som tas med stöd av utlänningslagen har sina problem när detgäller kontakterna mellan berörda myndigheter. De är dock av mindre naturjämfört med de problem som skulle kunna uppstå till följd av den förändringsom regeringen nu aviserar.Regeringens förslag skall därför avvisas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om registrering av fingeravtrycksom tas med stöd av utlänningslagen i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk14 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet Moms påkörkortsutbildningI propositionen föreslås ändringar i den svenskamervärdesskattelagstiftningen för kultur-, utbildnings- ochidrottsområdet som en anpassning till EG:smervärdesskatteregler. De föreslagna ändringarna bygger påde förslag som utredningen om teknisk EG-anpassning av deindirekta skatterna lämnade i sitt slutbetänkande,Mervärdesskatterna och EG.Regeringen föreslår bl a att uppdragsutbildning, utbildning för personligaändamål, omskolning som inte sker inom grundskole- gymnasieskole ochhögskoleutbildning eller berättigar eleven till studiestöd blir skattepliktigfrån den 1 januari 1997.Därav följer att privata utbildningsföretag och komersiella trafikskolorskall bli skatteskyldiga för mervärdesskatt från . Detbetyder att enskilda människor som har påbörjat en tvåtermins-utbildning hos en privat utbildningsanordnare kommer att drabbas av enoförutsebar skattehöjning. Det kommer också i många fall att tvingamänniskor att av kostnadsskäl avstå från denna form av utbildning.Förslaget ger en alldeles felaktig signal. I är det önskvärt attkompetensutbildning stimuleras och inte tvärtom hämmas genom ökadskattebeläggning och minskad valfrihet.Dessutom finns en undantagsregel i EU-direktiv /77/EEG artikel 1/punkt 4 Tilläggsdirektiv om moms som regeringen uppenbarligenvalt att bortse ifrån.Jag avvisar regeringens förslag angående införande av mervärdesskatt påkörkortsutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:10 i den del den avserinförande av mervärdesskatt på utbildning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk15 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet I anförs bland annat att det svenskamedlemskapet i EU inte gör det nödvändigt att förnärvarande ändra de momsregler som gäller på kultur-området. Varje enskilt land kan bestämma om vilkaskatteregler som ska gälla på kulturområdet. I utredningenanförs också att om ändå en moms införs bör det vara denlägsta skattesatsen som ska gälla, och att om enmoms införs på kulturområdet bör den även omfattalitteratur. har belagt böcker med 25 procentmoms.I regeringens proposition föreslås nu 6 procents moms inom vissautbildningstjänster, vissa idrottsliga evenemang och en mängd kultur-områden. Det föreslås ingen förändring av momsen inom litteraturområdetInom kulturområdet är det omöjligt att säga om en moms innebärekonomiskt plus eller minus. Vad som är säkert är att momshantering kräveradministrativa resurser. För mindre verksamhet innebär det att en nyarbetsuppgift tillkommer. En kulturmoms kan även innebära att det blirsämre beläggning och lägre inkomster för vissa verksamheter.För är frågan om kulturmoms en viktig principfråga.- Kultur ska inte momsbeläggas!Vad vi vet finns det inte någon större efterfrågan på kulturmoms, tvärtomfinns det en stark opinion mot.Den föreslagna momsbeläggningen av körkortstjänster kan få allvarligakonsekvenser för trafiksäkerheten. Fler elever kan av ekonomiska skältvingas att ta privatlektioner i stället för körskolelektioner. Även enkostnadsökning av körkortsutbildningen riskerar att leda till samma effekt.Vi anser därför inte att körkortstjänster ska momsbeläggas.Med hänsyn till den höga arbetslöshet som råder är det angeläget att såmånga som möjligt har råd att utbilda sig. Att i det läget införa moms påyrkesutbildningar m m är ett beslut som enligt går i fel riktning.Vi avvisar därför regeringens förslag om moms på utbildning i sin helhet.De ekonomiska effekterna av de framlagda förslagen har inte klartredovisats. Inom en del områden kommer det kanske att innebära ett minus istatskassan och inom andra områden kanske ett plus. I propositionen antasatt nettoeffekten kan bli 90 miljoner i statsinkomst . Både inomkulturområdet och idrottsområdet beräknas nettobudgetförsvagningarmotsvarande 20 och . En ordentlig konsekvensbeskrivningmåste göras före diskussion om införandet av moms inom de områden somberörs av propositionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att moms fortsättningsvis skall gälla inomkultur-, utbildnings- och idrottsområdet,2. att vid avslag på yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering.
mot · GK02Sk16 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet I proposition 1996/97:10 lämnas förslag till sådana ändringari den svenska mervärdesskattelagstiftningen för kultur-,utbildnings- och idrottsområdet som behöver genomföras tillföljd av medlemskap i sjätte mervärdesskattedirektiv, artikel nr 13 punkt 7 i bilaga H, stårdet som är citerat på sidan 29 i propositionen. Enligt punkten 7 i bilaga 2 fårvidare reducerad skattesats tillämpas för tillträde till shower, teatrar,cirkusar,nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar ochliknande kulturella arrangemang och anordningar.Nordens Ark är en djurpark med speciell inriktning på att bevarautrotningshotade djur. Större delen av verksamheten är inriktad på att bevaranordiska gamla lantraser och nordiska vilda djur. Gamla lantraser tillhör detsvenska kulturlandskapet och Arks uppgift här är att vårda ettkulturarv samt att ta ett kulturhistoriskt ansvar.Varg, järv, fjällräv, utter och skogsren är arter som är en del av dennordiska faunan och som åtagit sig att bevara genom att undertecknaRiokonventionen. Ark utsågs att vara den resurs som ska genomföradetta åtagande.Riksdagen fattade beslut om ett anslag för denna verksamhet isamband med behandlingen av propositionen om biologisk mångfald. En avgrundpelarna i Arks stadgar är "att bedriva forskning ochundersökning av på anläggningen förekommande djurarter/raser ochdärigenom bidra till ökad kunskap om dessa och öka deras överlevnads-möjligheter samt att användas som utbildningsresurs på olika nivåer -grundskola, gymnasium, högskola, universitet m.m.".Nordens Ark har ca 550 skolklasser på studiebesök och ett antalEkodagar för gymnasiet; arrangerar lägerskolor; står för vissa delar avdjurvårdarutbildningen på gymnasienivå; håller stambok för järv och fjällräv;deltar i utplanteringsprojekt i samarbete med olika universitet. Därtillgenomförs guidade visningar året runt för att sprida kunskap, informationoch förståelse för behovet av insatser.I SOU 1994:88, som berörs på sid 18 i propositionen, talas om att svenskaregler bör vara konforma med EG-reglerna. I t.ex. , ,och erhåller djurparker reducerad moms. Vi anser att ävendjurparker i ska ha reducerad mervärdesskatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reducerad mervärdesskatt för djurparker.
mot · GK02Sk19 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet 1996/97:10 föreslås vissa undantag från moms inomkulturområdet - bl.a. för bibliotek, arkiv, studieförbundenoch kulturverksamhet i kommunerna.Inom museiområdet är endast utställningsverksamheten undantagen. Dettainnebär att den största delen av museernas verksamhet blir momsbelagd, somt.ex. kulturprogram, debatter, kurser samt publiceringsverksamhet.Museerna borde få liknande undantag som andra kulturområden ochidrottsrörelser genom att museernas kultur och folkbildningsverksamhetockså undantas liksom försäljning av ljud- och bildupptagningar ochreproduktioner av bildkonst. Regeringen bör således föranstalta om enöversyn av momsreglerna på kulturområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av momsreglerna på kulturområdet.
mot · GK02Sk20 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet I regeringens proposition 1996/97:10 föreslås att grundskole-, gymnasieskole- och högskoleutbildning, som anordnas avdet allmänna eller av det allmänna för utbildningen erkändutbildningsanordnare, samt utbildning som berättigar eleventill studiestöd, undantas från skatteplikt.Det finns utbildningar som faller vid sidan av denna beskrivning.Utbildningar som syftar till en förkovran som kommer det allmänna tillgodo, trots att de ej finns upptagna i någon av de förordningar somovanstående syftar på.I dagsläget är det omöjligt att uppskatta omfattningen på antaletutbildningsanordnare som till följd av regeringens förslag kommer attbeläggas med mervärdesskatt. Propositionen kommer att innebäraett kraftigt ökat tryck på att bli beviljade statlig tillsyn så att annarsmomspliktiga utbildningar befrias från denna merkostnad.På grundval av föreliggande material är det svårt att bedöma vilka effekterpå konkurrensneutraliteten mellan olika utbildningsanordnare som ettgenomförande i enlighet med propositionen skulle medföra. Principielltanser vi det vara viktigt att denna konkurrensneutralitet bibehålls. Sned-vridningar av konkurrensen kan medföra ett ökat tryck på utbyggnad avoffentlig utbildning på områden där det finns väl fungerande systemmed likvärdiga konkurrensvillkor. Sådana snedvridningar kan också leda tillsådan menlig inverkan som totalt sett ökar kostnaderna för angelägenutbildning. Det är därför viktigt att frågan om hur konkurrensneutralitetenpåverkas vid olika tillämpningar av EU:s momsdirektiv i analyseras iden prövning som begärs i denna motion.Det är möjligt att den prövning som vi menar vara angelägen leder fram tillslutsatsen att allvarliga problem kvarstår såvida inte de svenska reglerna förauktorisation av utbildningar utvidgas. I regeringens prövning bör därföringå att överväga införandet av en ny form av statlig tillsyn som gerutbildningsanordnare tillstånd att efter en godkänd ansökan bedrivautbildning, innebärande att utbildningen momsbefrias, utan att ifrågavarandeelever därför ges rätt att söka studiemedel.Enligt vår mening måste en förändring av momsreglerna på utbildnings-området föregås av den mera omfattande prövning och ytterligareöverväganden som anförts i denna motion. Regeringen bör därför återkommamed förslag i enlighet med vad som anförts i denna motion samt med deförslag till finansiering som erfordras. Detta bör ske med sådan skyndsamhetatt ikraftträdande kan ske 970101. I avvaktan härpå bör propositionensförslag i den del det gäller ändring av reglerna för mervärdesskatt inte nugenomföras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fördjupad prövning och ytterligare övervägandenbeträffande ändringar i reglerna för mervärdesskatt på utbildningsområdet,samt förslag till finansiering som följer av utfallet av en sådan prövning.
mot · GK02Sk22 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning m.m. I propositionen föreslås bl.a. att för skattskyldiga som intelämnar självdeklaration och som redovisar mervärdesskatteni särskild deklaration återinförs en möjlighet tillhelårsredovisning om beskattningsunderlagen uppgår tillhögst . Från infördes särskilda regler för små företag när detgäller tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt. Gränsenför vilka som skall redovisa mervärdesskatt i särskild självdeklaration höjdestill ett beskattningsunderlag på . Handelsbolag lämnar intenågon särskild självdeklaration och tillåts inte göra helårsredovisning avmervärdesskatt. Redovisningsperioden om en månad har därför medfört attmindre handelsbolag måste lämna särskild deklaration , vilket ärbetungande för dem. Detta påpekades i en fp-motion vilken sedanbehandlades av skatteutskottet i betänkandet 1995/96:SkU31. mening bör skattereglerna så långt möjligt vara neutrala till olikarörelseformer. Regeringen uppmanades att återkomma till med ettförslag rörande detta problem.Regeringen återkommer med ett förslag, vilket inte tillgodoser kravet påatt skattereglerna skall vara neutrala till olika rörelseformer. Regeringenanseratt gränsen för en möjlighet till helårsredovisning av konkurrens-neutralitetsskäl bör sättas till . Jämförliga villkor med aktie-bolag och enskild näringsidkare kan dock uppnås genom att handelsbolagetfår F-skatt med preliminär mervärdesskatt enligt preliminärdeklaration. Enligtvår uppfattning bör även handelsbolag med ett beskattningsunderlag på upptill kunna få ha helt år som redovisningsperiod. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i mervärdeskattelagen(1994:200) att handelsbolagen med ett beräknat beskattningsunderlag om 1miljon kronor kan få helt år som redovisningsperiod.
mot · GK02Sk23 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning m.m. AvskaffarepresentationsavdragetRegeringen föreslår i proposition 1996/97:12 attrepresentationsavdraget sänks permåltid. Vi delar bedömningen att avdrag för representationbör vara mycket restriktiva. Ett avdrag på endast 90 kronorper måltid torde dock i de flesta fall täcka endast en mindredel av den totala kostnad för en måltid som är vanlig vidrepresentation. Ett så litet avdrag har förmodligen ett mycketbegränsat värde för den som utför representationen. Detskapar också ett extra administrationsarbete genom atträkningar i de flesta fall får klyvas i två delar, ett avdragsgilltoch ett icke avdragsgillt belopp.Eftersom representation i grunden avser privata levnadsomkostnader anservi det både principiellt och praktiskt lika bra att nu ta steget fullt ut ochheltavskaffa representationsavdraget. Detta leder också till en ytterligarestatsfinansiell besparing på ca . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa representationsavdraget.
mot · GK02Sk26 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:18 Vissa företagsskattefrågor I propositionen föreslås bl a införande av ett totaltavdragsförbud vid överlåtelse av anläggningstillgångar frånett svenskt företag till ett företag med vilket man harintressegemenskap, men som inte är skattskyldigt i Sverige.Vid överlåtelse mellan svenska företag i sammaintressegemenskap gäller också förbud för det överlåtandeföretaget att göra skatteavdrag för eventuellrealisationsförlust m m, men skillnaden då är är att detövertagande företaget övertar det överlåtandet rätt tillvärdeminskningsavdrag m m. Denna kontinuitetsprincipanser regeringen inte att man kan ha, när det gäller utländskaföretag i motsvarande situation. Förslaget har aktualiserats bla på grund av två utslag i Regeringsrätten, där mankonstaterat att avdragsförbudet inte gäller om detövertagande företaget inte är skattskyldigt i Sverige.Det är naturligtvis inte bra om försäljningar med förlust till utländskaintressebolag medför avdragsrätt, medan detta inte är fallet för bolag ihelsvenska koncerner. Att införa ett totalförbud är ändå inte lösningen,eftersom man då kommer att diskriminera koncerner med verksamheter iskilda länder. Då varken det överlåtande företaget eller det utländskaintressebolaget får någon avdragsrätt så kommer koncernens totalaskatteförhållande att bli sämre än vad som gällt om koncernen varithelsvensk. Regeringen anför i propositionen att Företagsskatteutredningenbör överväga att komma med förslag om annan lösning än den somregeringen nu föreslår. Vi anser att man gott kan vänta med att ändrabestämmelsen till dess kan lägga fram ett bättreförslag än regeringens. En majoritet av remissinstanserna är också kritiska tillregeringens förslag. Många remissinstanser har ansett att man skulle kunnakonstruera en bestämmelse som innebär en uppskjuten avdragsrätt för detöverlåtande företaget. En sådan uppskovsregel skulle kunna utformas så attdet överlåtande bolagets avdragsrätt kan utnyttjas först när egendomenavyttrats och att i avvaktan på att detta sker det överlåtande företagetaktiverar förlusten. I händelse av att intressegemenskapen upphört innanegendomen sålts skulle avdragsrätten också inträda.Vi anser att det är viktigt med stabila regler för företagandet och därföranser vi att det vore bättre att införa en uppskjuten avdragsrätt än att införaetttotalförbud. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen vad gäller uppskovsreglerna i2 § 4 mom.