mot · GJ02Fi120 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. En skattepolitik för tillväxtoch nya jobbSveriges rekordhöga skattetryck är ett av den svenskaekonomins grundläggande strukturella problem. Den privatasektorn hålls nere, företagande och tillväxt hämmas. Denkraftiga beskattningen av arbete och kapital, till vilket ocksåmåste räknas kunskapen, humankapitalet, försämrarförutsättningarna för att massarbetslösheten skall kunnanedbringas.För att jobben skall bli fler måste företagen bli fler och dessutom kunnaväxa. Någon annan väg för att bekämpa arbetslösheten finns inte. Attutveckla företagandet i måste därför bli politikens huvuduppgift förlång tid framöver. Att en sådan uppgift kan fullföljas på ett framgångsrikt sättär avgörande inte bara för att arbetslösheten skall kunna pressas tillbaka utanockså för utvecklingen av välståndet och den sociala rättfärdigheten.Uppgiften att främja företagandet är komplex och kräver därför insatser påen rad områden. Vissa av resultaten kommer dessutom först efter en längretid. Det kräver långsiktighet i den politiska inriktningen.Skattepolitiken skall enligt vår mening ha en inriktning som stimulerararbete, ökad kunskap, företagande och kapitalbildning. Det ger nya jobb.Våra viktigaste förslag följer tre huvudlinjer och utgår från övertygelsen ombehovet av en grundläggande förnyelse av den svenska ekonomin.Skatten på arbete och kunskap sänks:Med genom lägre egenavgifter, lägrelöneskatt och lägre kommunalskattMed åtminstone genom bättre förmånsrelatering avsocialavgifternaGenom skattereduktion för vissa hushålls- ochomsorgstjänsterGenom att marginalskattereformen återställs så att marginalskatten sänkstill 50 procentGenom att beskattningen av royaltyinkomster från patent sänks.Skatten på kapitalbildning sänks: Genom slopad dubbelbeskattning av det egna, riskbärandekapitalet i företagen Genom kraftigt lindrade spärregler för de mindre,snabbväxande företagen Genom ett fungerande riskkapitalavdrag.Skatten på företagande sänksdärutöver: Genom återgång till tidigare regler för betalning av moms Genom att energiskattehöjningarna undanröjs.En sådan sammanhållen skattestrategi är enligt vår meningnödvändig. Punktinsatser är inte tillräckliga. En viktigutgångspunkt är vetskapen att det inte går att stimuleraproduktionen om produktionsresultaten samtidigtsocialiseras.I motion 1995/96:A49 återfinns våra konkreta förslag omskatteförändringar inom ramen för en politik som leder till fler riktigaarbeten. Vissa av dessa förslag bör beslutas av redan nu så att dekan träda ikraft . Det gäller: Skattereduktion för vissa hushålls- och omsorgstjänster Återställande av betalningsreglerna för mervärdesskatt Rätt till nuvärdesavskrivning av maskiner och inventarier Undanröjda energiskattehöjningar.Det borgerligareformarbetetUnder den förra mandatperioden genomfördes ett stort antalstrukturella reformer. Förändringarna på skatteområdet var imånga avseenden genomgripande.Genom den omfattande företagsskattereformen 1991 moderniserades densvenska företagsbeskattningen, som blev internationellt mycket konkurrens-kraftig. Reformen, som fick brett parlamentariskt stöd, hade sin utgångspunkti det krav som ställdes i den moderata skattemotionen i januari 1985:Beskattningen av bolag bör istället successivt läggas om så att skattesatsensänks som vissa möjligheter till fondavsättningar minskas. Kapitalets rörlighet ökar vilket befrämjar en godstrukturutveckling i näringslivet.Som framgick av en stor OECD-studie var emellertid ävenefter företagsskattereformen förutsättningarna förföretagande fortfarande dåliga när hänsyn också togs tillbeskattningen av ägarna. Dubbelbeskattningen avaktiebolagens vinster samt den fullaarbetsinkomstbeskattningen av kapitalinkomster i enskildfirma och handelsbolag försämrade förutsättningarna förinvesteringar och expansion.Efter ett omfattande utredningsarbete genomförde den borgerligaregeringen därför en omfattande reform som trädde ikraft den 1 januari 1994.Dubbelbeskattningen av utdelade och kvarhållna vinster i aktiebolagenslopades. För enskilda firmor och handelsbolag infördes en metod sommedgav att avkastning av eget kapital beskattades som kapitalinkomst.Samtidigt infördes särskilda regler om s.k. expansionsmedel som gjorde attockså dessa mindre företag kunde egenfinansiera investeringar medlågbeskattade medel på samma sätt som aktiebolagen.Redan 1991 slopade den borgerliga regeringen förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital. Detta kombinerades med att den progressivaskatteskalan eliminerades. Dessutom togs beslut om att slopaförmögenhetsbeskattningen i sin helhet vid utgången av . Den extrabeskattning av kapitalavkastning som ligger i förmögenhetsbeskattningenskadar nämligen kapitalbildningen generellt och därmed ocksåriskkapitalförsörjningen. Genom att inte bara slopa beskattningen av detdirekt arbetande kapitalet utan också av indirekt arbetande kapitaleliminerades dessutom de snedvridningar som tidigare lett till priseffekter förbland annat jordbruks- och skogsfastigheter.Den totala skatten på arbete minskade också genom reformer påskatteområdet. Bland annat sänktes arbetsgivaravgifterna med uppemot femprocentenheter genom att den del av arbetsgivaravgiften som var minstförmånsrelaterad reducerades.När den socialdemokratiska regeringen tillträdde undanröjdesflera av dessa reformer. Den ekonomiska dubbelbeskattningen av aktiebolagåterinfördes, liksom förmögenhetsskatten. Beskattningen av arbete skärpteskraftigt genom höjda egenavgifter och en ny arbetsgivaravgift - den s.k.allmänna löneavgiften.Dessa förändringar har fått följande omdöme av (SNS 1996).Mot bakgrund av den analys som genomförts i denna bok innebär således deförändringar som genomförts i företagsbeskattningen att små, nya och icke-realkapitalintensiva företag missgynnats av de förändringar somintroducerades . skärptes också marginalskatten relativtkraftigt och var 1995 ovanför brytpunkten och 56,5 procentvid en inkomst över 7,5 basbelopp. Även andra förändringar har genomförtspå senare tid som riskerar att missgynna mindre och nyare företag.Exempelvis skärptes arbetsrättslagstiftningen på några punkter 1995. Såledeskan vi konstatera att regelsystemen sannolikt är mer gynnsammaför mindre och nyare företag än vad de var års reform. Å andrasidan är de mindre gynnsamma jämfört med de regler som gällde 1994. Medtanke på den från beslutsfattare uttalade målsättningen att man vill ha tillstånd en kraftfull sysselsättningsexpansion i den privata sektorn framstår deförändringar som genomfördes som mindre lyckade.Inte minst internationella erfarenheter visar att om en kraftfull privatsysselsättningsexpansion skall komma till stånd måste en stor del av de nyajobben skapas inom den privata tjänstesektorn. Det är dock stor risk att dethöga aggregerade skattetrycket försvårar tillkomsten av nya jobb inomtjänstesektorn. Det höga skattetrycket blir särskilt besvärande vid produktionav tjänster där praktiskt taget hela kostnaden består av arbetskostnader ochtjänsten i fråga ej är avdragsgill för köparen. I detta fall drabbasproduktionenav en dubbel skattekil. Om både köpare och säljare ligger över brytpunkten iinkomstskatteskalan blir den totala skattekilen (1995), och ävenom både köpare och säljare ligger under brytpunkten blir den så hög som 85procent. Detta förhållande reser betydande tvivel om att en kraftig expansionav sysselsättningen i privat sektor är förenlig med dagens höga aggregeradeskattetryck.Propositionen - insikt meninga slutsatserI proposition 1995/96:222 föreslår regeringen bland annat ettantal förändringar på skatteområdet. Det sker inom ramen förett i princip oförändrat skatteuttag, även om effekten 1999blir en nettoskattehöjning på . I detföljande kommenteras de olika förslagen i motionensamtidigt som våra ställningstaganden anges.Beskattningen av arbete, kunskap ochföretagandeYtterligare försämring av inflationsskyddetRegeringen aviserar att inflationsskyddet inominkomstbeskattningen skall försämras utöver vad som redanbeslutats så att skatteuttaget ökar med cirka en miljardkronor. Förslaget innebär också att ytterligare ett stort antalheltidsarbetande kommer över gränsen för statliginkomstskatt och därmed får en marginalskatt på i detnärmaste 60 procent.Detta sker som regeringen i propositionen beskriver hurutländska investerare tvekar att välja som investeringsland på grundav de höga marginalskatterna. Det skäl som anges är svårigheten att lockakvalificerad utländsk personal till . Mot den bakgrunden skriverregeringen i propositionen att man ser anledning att överväga att medgesådana personer lättnader vid beskattningen och eventuellt också genomundantag från avgifter och förmåner i socialförsäkringssystemen.Regeringens egen bedömning att utländska medborgare tvekar om attarbeta i gäller naturligtvis i motsvarande mån för svenskamedborgare som, vilket bland annat cheferna för och varnatför, kan komma att flytta ut från Sverige.Vi föreslår i annat sammanhang att fullt inflationsskydd återinförs och attmarginalskatterna skall sänkas till den nivå som angavs imarginalskattereformen. Vi kommer självfallet att avvisa förslag om enytterligare försämring av inflationsskyddet.Sänkta socialavgifterRegeringen aviserar att arbetsgivaravgifterna för enlönesumma på skall sänkas med femprocentenheter . Regeringen skriver:De sociala avgifterna utgör en betydande del av lönekostnaderna. Inte minst inystartade företag och vid övervägande av nyanställningar kan detta utgöraett hinder för expansion och ökad sysselsättning.Det är bra att regeringen nu fått denna insikt. Sedanregeringsskiftet har beskattningen av arbeteskärpts med . Egenavgifterna harhöjts och en ny allmän löneavgift på1,av lönesumman har införts. Regeringen medgernu att dess egen politik har utgjort hinder för expansion ochökad sysselsättning.Den sänkning som föreslås är emellertid av synnerligen begränsadomfattning. Det rör sig om en maximal nedsättning av skattebetalningarna på30 vid en lönesumma på , vilket motsvararungefär tre till fyra anställda. För företag som har fler anställda kvarstårsåledes de svårigheter regeringen själv pekar på. Till det kommer attregeringen finansierar förslaget genom skattehöjningar för företagen sommotverkar de eventuellt positiva effekterna av den begränsade sänkningen avsocialavgifterna.Det kan också uppkomma ytterligare snedvridningar genom att man strävarefter en uppdelning av en existerande verksamhet på flera olika företag. Dettablir sannolikt synnerligen svårt att motverka.Vi föreslår i annat sammanhang att beslutet om höjda egenavgifterundanröjs och att den allmänna löneavgiften avskaffas. Vi har dessutomföreslagit att utrymme skapas för att sänka skatten på arbete genom lägrekommunalskatt. Till det kommer att vi vill undanröja besluten om längrearbetsgivarperiod och förkortad tid för inbetalning av mervärdesskatt. För deföretag som skulle dragit nytta av den aviserade nedsättningen är dessaförändringar att föredra, särskilt som finansieringen inte sker genom andraskattehöjningar för företagssektorn utan genom besparingar i de offentligautgifterna. Regeringens förslag bör således inte genomföras.Sämre reserveringsmöjligheterI samband med den borgerliga regeringens skattereformer förföretagandet infördes en ny och enklarereserveringsmöjlighet - rätt till avsättning till s.k.reduceringsfonder. Detta var ett önskemål särskilt frånmindre och medelstora företag.Regeringen avser nu att föreslå att avsättningsmöjligheten reduceras till av vinsten vilket beräknas öka skatteuttaget medcirka . Ett sådant förslag bör avvisas.Partiellt slopad dubbelbeskattningRegeringen skriver i propositionen att effekterna avdubbelbeskattningen på kapitalförsörjning och investeringarär stora och utvecklingshämmande för de små ochmedelstora företagen men mer begränsade för de storaföretagen. Det är anmärkningsvärt att regeringen nu själverkänner att den politik som förts efter regeringsskiftet 1994försämrat utvecklingsmöjligheterna för svenskt näringslivoch i synnerhet för de mindre och medelstora företagen.Som regeringen anger är problemen betydligt större för dessa företag än förde stora. Det innebär emellertid inte att de stora företagen bör lämnas utanfören systemriktig reform som innebär enkelbeskattning av kvarhållna ochutdelade vinster. De stora företagen måste tillförsäkras en godkapitalförsörjning också från svenska investerare. De nuvarande reglernaleder dessutom till inlåsning av kapital i de stora företagen. Till det kommeratt dubbelbeskattningen minskar det svenska och ökar det utländska ägandetav svenska företag.Vi föreslår i annat sammanhang att dubbelbeskattningen slopas i sin helhet.Vi noterar att regeringen numera instämmer i den teknik som användes avden borgerliga regeringen vid reformen 1994.Slopat riskkapitalavdragRegeringen föreslår att det riskkapitalavdrag som nyligeninförts slopas med utgångspunkt i att dubbelbeskattningenför mindre och medelstora företag kommer att avskaffas. Ettriskkapitalavdrag bör emellertid inte ses som ett alternativ tillslopad dubbelbeskattning. Det är istället ett sätt att under enperiod stimulera hushållen till egna investeringar direkt imindre företag. Det är således frågan om ett komplement enkelbeskattning.I annat sammanhang föreslår vi istället att reglerna om riskkapitalavdragförbättras och utsträcks i tiden.Beskattningen av arbetande kapitalRegeringen slår i propositionen fast att den nuvarandeskattefriheten vad avser förmögenhetsskatt på arbetandekapital skall bestå också vad avser vissa noterade aktier.Som vi anfört i annat sammanhang leder den skilda behandlingen av olikatillgångar i förmögenhetsskattehänseende till snedvridningar som bland annattar sig uttryck i en skattepåverkan av prisbildningen. Förmögenhetsskatten påandra tillgångar än de som kan betecknas som direkt arbetande kapital skadaremellertid också den totala kapitalbildningen och näringslivetskapitalförsörjning. Som visades i en doktorsavhandling är det till ochmed så att förmögenhetsskatten bland annat leder till utflyttning så attskatteinkomster på kapitalavkastning i ungefär motsvarande omfattningförloras. Förmögenhetsskatten bör därför slopas helt.Beskattningen av bilarRegeringen föreslår att försäljningsskatten på fordon slopassamtidigt som den årliga fordonsskatten höjs. Dessutomföreslås att skatteuttaget vad gäller tjänstebilar skallreduceras med cirka en miljard kronor.Det är rimligt att underlätta en övergång till moderna och miljövänliga bilaroch att skapa stabila regler som inte missgynnar svensk bilindustri. Mot denbakgrunden tillstyrker vi förslaget om slopad försäljningsskatt påmotorfordon och en sänkning av skatteuttaget för tjänstebilar. Vad gäller detsenare förslaget bör emellertid en enklare lösning väljas än den regeringenskisserar.Vi avvisar emellertid förslaget om en skärpning av fordonsskatten.Beskattningen av bilar har höjts sedan Socialdemokraternaåtertog regeringsansvaret. Regeringen planerar dessutom ytterligareskärpningar av drivmedelsbeskattningen. Det är fel enligt vår mening attförsvåra situationen ytterligare för personer som är beroende av bilen för sittarbete eller med tanke på att man bor i glesbygd. Förslaget om höjdfordonsskatt bör avslås.Övriga skatteförslagRegeringen föreslår att stämpelskatten på fastigheter sätts nertemporärt i syfte att förbättra fastighetsmarknadensfunktionssätt. Det underlättar bland annat omstruktureringarav fastighetsinnehav, vilket är önskvärt i efterbörden avkriser i den finansiella sektorn. Vi delar denna uppfattningoch tillstyrker dessutom förslaget om att skattskyldighet förstämpelskatt skall gälla AP-fonden.Regeringen föreslår också att det lägre skatteuttaget för allemansfonderslopas. Denna fråga bör tas upp i samband med en generell sänkning avskatten på kapitalinkomster. Förslaget, som måste kombineras med attplaceringsreglerna blir likvärdiga med andra fonder, bör avslås i avvaktan pådetta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget till lag om ändring ifordonsskattelagen (1988:327) i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att avslår regeringens förslag till lag om upphävandeav lagen (1994:1851) om skattelättnader för sparande i allemansfonderi enlighet med vad som anförts i motionen.