ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A235 · 1996-10-07 00:00:00 — Inrättande av ett arbetsmiljöcentrum Arbetsskadorna kostar samhället flera miljarder kronor.Det förebyggande arbetet med att förhindra olyckor ochbelastningsskador blir allt viktigare. Många aktörer har ettstort ansvar.En viktig åtgärd vore att ge möjlighet till att arbetsgivare och arbetstagare,redan innan investeringar sker i nya arbetsplatser, kan beredas tillfälle att sehur arbetsplatsen kommer att fungera i verkligheten ur arbetsmiljösynpunkt.Vi föreslår därför att förutsättningarna undersöks att starta ett arbetsmiljö-centrum med nationellt upptagningsområde. En dansk variant finns iKöpenhamn.Avsikten med ett arbetsmiljöcentrum är, som ett sätt bland många, attförsöka forma framtidens arbetsplatser så att de är anpassade till människansfysiska och mentala förutsättningar. Här ska finnas möjligheter tillseminarier, utbildningar och konferenser inom speciella arbetsområden.Företag, anställda, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer, till-verkare, skolor och föreningar ska här kunna ta del av varandras erfarenheter.Människor ska ha möjlighet att pröva olika hjälpmedel som visas i reellmiljö. Information ur arbetsmiljösynpunkt ska kunna ges inför inköp avmaterial, maskiner och skyddsutrustning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett arbetsmiljöcentrum.
mot · GK02A236 · 1996-10-07 00:00:00 — Läget för är mycket bekymmersamt. Sedanövergången till aktiebolagsform 1992 har levt medett långsiktigt resultatförbättringskrav från regeringen ochriksdagen. rör det sig om ca enmiljard kronor. Regeringen har dessutom under budgetåret1995/96 tagit ut ett engångsbelopp om 300 miljoner kronorfrån . tillkommer ett effektivitetskrav påytterligare ca på . Till dettakommer effekterna av uteblivna kompensationer förlöneökningar, förlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringenm.m. Slutsumman blir en resultatförbättring (besparing) med570 mellan åren 1996 och 1997.Denna besparing kommer att leda till dramatiska förändringar för de arbets-handikappade som är anställda inom . På många håll läggs nuverkstäder ner som t.ex. har skett i norra . är för mångahandikappade en inkörsport till ett riktigt arbete och kan en nyrekrytering ejske så kommer vi att få en ökad arbetslöshet för handikappade. Detta voreytterst olyckligt då handikappade är en av de grupper på arbets-marknaden som har det allra svårast.Vi föreslår därför, vilket också i en partimotion om arbets-marknadspolitiken har föreslagit, att sparkravet på minskas med50 . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen för ,2. att till B 5 Bidrag till (utgiftsområde 14) anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 4 .
mot · GK02A240 · 1996-10-07 00:00:00 — I dagens arbetsmarknadsläge i måste alla satsningartas till vara. Därför hoppas jag att man fortsätter medstudierna rörande det danska projektet med ett så kallat friårsom grund. Ett sådant förslag är något att se fram emot. Mankan se vissa problem i form av lågt intresse initialt, till attjust ta klivet från ett arbete till att endast ägna sigåt sig själv och det med en betydligt lägre inkomst. För attkomma bort ifrån denna vanföreställning över problemet, såvore en idé att man kunde lägga ut året man är ledig på ettsätt som förefaller mindre skrämmande än att man måstevara borta och under ta klivet ner till a-kassenivån som ligger på . Det som vore önskvärt ien framtid är att man har att tillgå, men att man medden arbetslöse kunde lägga upp det så att man under åretarbetade växelvis och var ledig växelvis. Men totala summani ledighet ska dock vara . Med det så tror jag att manskulle komma ifrån mycket av den rädsla som finnsöver förslaget.Dagens rädsla anser jag vara av en övergående karaktär. När man har vantsig vid tanken kommer troligen fler och fler att efterfråga möjligheterna tillett så kallat friår. Vidare tror jag att det här förslaget är ett måste i densituation som befinner sig i vad gäller arbetslösheten och denenorma försummelse i form av bortkastad kompetens. Detta kommer ocksåatt påverka folkets val huruvida man anser sig har råd att avvara en del av sinlön för att kanske ens barn eller någon närstående skall få möjligheten attkomma in i arbetslivet, vilket medborgarna kommer att inse. Jag tror ocksåatt många kommer att använda möjligheten som ges till att utöka sina egnakunskaper och på så sätt både höja sin egen kompetens och sittmarknadsvärde ute på den öppna arbetsmarknaden. Det vore därför bra omman tar till vara viss del av ledigheten genom kompetenshöjning.Det är både för individens bästa och även bra för det generella kompetenslyftsom vi som land kommer att behöva . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friår.
mot · GK02A242 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslöshetsersättning som insats i kooperativa företag De flesta länder i har varit drabbade av högarbetslöshet betydligt längre än . Naturligtvis harmånga olika metoder för att öka sysselsättningen prövatsmed större eller mindre framgång. I finns sedan 1985den s.k. Marcoralagen. Lagen syftar till att aktivt användakooperativa företag som ett medel för att minskaarbetslösheten. Bildandet av nya kooperativa företag medstöd av lagen uppmuntras på två olika sätt. Krisdrabbadeföretag som hotas av nedläggning kan tas över av deanställda med hjälp av lån från en särskild fond, Foncooper.Dessutom kan de arbetslösa under förutsättning att de bildarett kooperativt företag sätta in avgångsvederlag ochersättning från arbetslöshetsförsäkringen som kapital iföretaget. Ett särskilt investmentbolag, CFI (CompagniaFinanziaria Industriale) som ägs gemensamt av de fackligaoch kooperativa huvudorganisationerna kan bidra med eninsats som uppgår till högst det sammanlagdabeloppet av medlemmarnas insatser.Även i andra europeiska länder som och finns möjlig-heter för arbetslösa att omvandla hela eller delar av arbetslöshetsersättningentill insatser i kooperativa företag. Den italienska modellen förefaller dockvara den mest utvecklade.Vi anser att regeringen som en komplettering till förslagen om arbetslös-hetsersättningen borde utreda ett svenskt system för omvandling aversättning från arbetslöshetskassan till insats i ett nystartat kooperativtföretag. har en speciell ställning i sådana här samman-hang eftersom de bygger på ett frivilligt medlemskap, gemensamt ägandeutan främmande vinstintresse och en demokratisk struktur där principen enmedlem-en röst är förhärskande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning för att undersöka hur ett svenskt system föromvandling av arbetslöshetsersättning som insats i ett kooperativt företagskulle kunna konstrueras.
mot · GK02A243 · 1996-10-07 00:00:00 — beslutade om förändrade villkor förarbetsförmedlingsnämndernas verksamhet. Genomförändringen av förordningen anges i 30 § attlänsarbetsnämnden bör ha en arbetsförmedlingsnämnd i varjekommun. Detta innebär en viss skärpning i jämförelse mednu gällande författningsbestämmelse som säger att"länsarbetsnämnden har de arbetsförmedlingsnämnder somlänsarbetsnämnden bestämmer".Av den reviderade instruktionen för framgår av34 § att arbetsförmedlingsnämnden är ett "samarbetsorgan för att utformaden arbetsmarknadspolitiska verksamheten utifrån lokala förutsättningar ochbehov. ska överlåta åt arbetsförmedlingsnämnden attbesluta i frågor som arbetsförmedlingsnämnden lämpligen bör pröva. Ensådan överlåtelse skall framför allt avse frågor där ett utökat ansvar förarbetsförmedlingsnämnden påtagligt ökar förutsättningarna för en lokalanpassning av verksamheten. "Av 35 § i nämnda förordning framgår vidare att "en majoritet avledamöterna, däribland ordföranden, ska utses efter förslag av den eller dekommuner som berörs".Att kommunen skall ha ett avgörande inflytande över arbetsförmedlings-nämndens verksamhet framgår uttryckligen av såväl proposition somarbetsmarknadsutskottets yttrande (se 1995/96:FiU15 bil. 11 s. 163-164).Trots dessa uttalanden från regeringens och sida råder detuppenbarligen stora oklarheter ute i landets kommuner vilken ansvars-fördelning som skall gälla och vilka egentliga befogenheter som respektivekommun har i sammanhanget. För att understryka att detta är ett reelltproblem vill vi gärna hänvisa till den skrivelse som de bådakommunförbunden i skickat till regeringen i ärendet. I skrivelsenheter det bl.a.:Vi ser positivt på beslut om de förändrade arbetsför-medlingsnämnderna. Emellertid måste befogenheterna i de nya nämndernaanpassas så att ledande lokala politiker känner det meningsfullt att nominerassom ledamöter. Det kan inte vara meningsfullt, och det är förhoppningsvisej heller regeringens avsikt, att ett ökat kommunalt inflytande iarbetsförmedlingsnämnderna enbart skall omfatta uppgiften att administreraden statliga arbetsmarknadspolitiken. I så fall finns det en uppenbar risk attdet kommunala engagemanget snabbt minskar.En mindre men ingalunda oviktig fråga i sammanhanget äratt länsarbetsnämnderna på flera håll ser det som ensjälvklarhet att arbetsförmedlingen skall svara försekreterarskapet i arbetsförmedlingsnämnderna. Något stödför denna uppfattning kan vi inte finna vare sig iriksdagsbeslut eller i förordning. Med tanke på det ökadelokala ansvar som är riksdagsbeslutets andemening borde deti stället vara naturligt att det är en kommunalbefattningshavare som handhar denna uppgift.Mot bakgrund av rådande ovan beskrivna oklarheter kring arbets-förmedlingsnämndernas ansvar och befogenheter bör instruktionen tillArbetsmarknadsverket förtydligas så att det klart framgår att nämnderna fårett reellt beslutsutrymme liksom att kommunens utökade och avgörandeinflytande preciseras i förordningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av ansvar och befogenheter i de nyaarbetsförmedlingsnämnderna.
mot · GK02A244 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har tidigare initierat en försöksverksamhet medlokal samverkan mot arbetslösheten (prop. 1995/96:148),med ambitionen att kunna få ett effektivare och flexiblareresursutnyttjande av offentliga medel.Alla åtgärder som syftar till att tillvarata det engagemang och de idéer somfinns lokalt när det gäller att bekämpa arbetslösheten måste tas tillvara påettkonstruktivt sätt. Det är därför viktigt att kommunernas och de lokala arbets-förmedlingsnämndernas roller stärks och att de ges ökad frihet att, utifrån denationella arbetsmarknadspolitiksmålen, verka från ett "underifrånper-spektiv". Träffsäkerheten för de åtgärder som tas fram förväntas öka då deplaneras utifrån kännedomen om den lokala arbetsmarknadens behov ochutvecklingspotential, såväl utifrån enskilda arbetssökandes som gruppersförutsättningar.Det är därför glädjande att så många kommuner har visat intresse för attdelta i försöksverksamheten och lämnat förslag på modeller för hur mantänkt sig att kunna ta ett större ansvar för och ha en mera aktiv roll iarbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken. Mycken kreativitet och stort engagemang harmobiliserats, och stora förväntningar har väckts på de nya möjligheter attförverkliga konkreta åtgärder, som man tyckt sig se. Efterhand som dialogenmellan berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå pågår kommerdock signaler som är mera kritiska till vad som i praktiken går att uppnå.Inslagen av regel- och detaljstyrning har upplevts som så starkt att detuppstått tvekan från vissa kommuners håll om att ingå iförsöksverksamheten.En ökad decentralisering och ett flexiblare användande av arbets-marknadspolitiska åtgärder kräver ett regelverk som mera har karaktären avmålstyrning än regel- och detaljstyrning.En utredning bör därför tillsättas med uppgift att se över vilka förändringarsom behöver vidtas i nuvarande lagstiftning och regelverk i syfte att förbättraförutsättningarna för kommunerna att tillsammans med arbetsförmedlings-nämnderna kunna få en mera aktiv och direkt deltagande roll för lokalaarbetsmarknadsåtgärder. Det innebär att se över och undanröja eventuellahinder i nuvarande regelverk och organisation som försvårar för endecentralisering av ansvar och befogenheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av regelverket förarbetsmarknadspolitiken.
mot · GK02A246 · 1996-10-07 00:00:00 — Samlingslokaler gerbyggsysselsättningArbetslösheten bland byggnadsarbetare är fortsatt hög,mycket högre än genomsnittet bland befolkningen iarbetsaktiv ålder. Det finns därför skäl att se extra allvarligtpå situationen.Byggandet i sig drar med sig andra positiva effekter, exempelvis itransport- och materialsektorn. Vidare skapas bestående värden till nytta förbygden.Allmänna samlingslokaler, ägda och drivna av ideella, allmännyttigaföreningar, är nödvändiga för de enskilda orternas utveckling avseendedemokrati, kultur och sammanhållning. Det strama statsfinansiella läget harmedför att några nya samlingslokalsbyggen inte kunnat starta sedan januari1995. Inte heller innevarande års budgetram kan användas.Samtidigt har mer än 150 olika samlingslokalföreningar färdiga planer påstörre eller mindre byggprojekt. Dessutom finns fortsatt stort behov avhandikappanpassning av äldre allmänna samlingslokaler. Alla dessa projektkan med kort varsel vara i produktion och därmed gearbetstillfällen. Projekten finns över hela landet och företrädesvis ilandsorten.Att avdela ur arbetsmarknadsanslaget skulle gemöjlighet att lämna ett 50-procentigt bidrag och vara ett billigt sätt att skapaarbete för ett antal byggnadsarbetare. Varje projekt betalar moms på 25procent, eftersom möjligheter till momsavdrag inte föreligger för allmännasamlingslokaler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra bidrag till samlingslokaler.
mot · GK02A247 · 1996-10-07 00:00:00 — Bidrag till vissa ideella föreningar har den beryktade mc-klubben i fått statligt stöd. Det handlar om s.k. där medlemmar i klubben fått arbete i klubbhuset påstatens bekostnad.Hells verksamhet har kriminell anknytning. Polisrazzior har gjortsoch medlemmar anses ligga i fejd med rivalerna i mc-klubben . Ivåras avslöjades att åtskilliga av medlemmarna och deras samboende leverpå bidrag av olika slag. Avslöjandet om statligt ALU-stöd har slagit ned somen bomb i politiska ledning. till Hells Angels-medlemmar har nämligen godkänts av kommunen, arbetsförmedlingen ochfacket! - i detta fallet Kommunalarbetarförbundet.Kommunalrådet i är upprörd i ett uttalande iAftonbladet : "Vi har ingen anledning att stötta HellsAngels eftersom de valt att ställa sig utanför samhället", säger kommunal-rådet.Biträdande länspolismästaren , , säger isamma artikel att han kraftigt reagerar mot ALU-stödet till Hells Angels-medlemmar. Många av dem uppbär redan socialbidrag, konstaterar , som har uppdrag att syna kriminella mc-klubbar.Utvecklingsledaren vid Arbetscentrum i , ,säger sig inte veta vad de sysslar med i i mc-klubben. Bara att"de angett föreningsarbete" (). Enligt denneföreträdare för Arbetscentrum "är det svårt att stoppa om HellsAngels betraktas som ideell förening" (uttalande i Radio den 1oktober 1996).Av allt att döma är regelverket så utformat att ideella föreningar skallbehandlas lika vad gäller ALU-bidrag - även om verksamheten är mer ellermindre kriminell! Ett sådant regelverk bör man rimligen kunna ändra på. Ominte annat strider sådan bidragsgivning mot det vi kallar allmänrättsuppfattning. Och det är inte bra för ALU-systemets trovärdighet omkriminellt anfrätta "ideella" föreningar tilldelas sådant statligt stöd.Inte heller kommunala medel bör utgå till verksamheter av det slag somHells är känt för.Regeringen bör omgående vidta åtgärder som innebär att reglerna förALU-stöd sorterar bort oseriösa sökande, även om dessa går underbeteckningen "ideella föreningar". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring i reglerna för s.k. ALU-stöd till ideella föreningar,syftande till att exempelvis kriminellt anfrätta mc-klubbar inte kan blimottagare av sådant statligt bidrag.
mot · GK02A248 · 1996-10-07 00:00:00 — Dansyrket innebär ofta att man är tvungen attbyta yrke. Kroppen orkar inte med hur länge som helst.Karriären koncentreras till åldern och helayrkeslivet präglas av en socialt instabil situation med högarbetslöshet och hög skadefrekvens. Förutsättningarna för ettcenter där stöd och rådgivning kan erbjudas före dettadansare att hitta en ny yrkesinriktning behöver undersökas.Dans som yrke - liksom utbildningen - kräver en hög grad avkoncentration riktad enbart mot dansen. Arbetstiderna, dag som kväll, ledertill att kontakten med livet utanför dansen blir begränsad. Identiteten somdansare är stark. Sammantaget innebär detta att dansare ofta är dåligtförberedda både psykiskt och fysiskt när yrkesbyte väl blir aktuellt.Yrkesrådgivaren har i sin forskning kommit fram till att88 % av de dansare som genomgick yrkesbyte hade både fysiska ochpsykiska problem. Det vanligaste problemet var en identitetskris vilketdrabbade av dansarna.Den aktiva karriären för en dansare kan på grund av skador ofta sluta vid25 till . För anställda vid institutionsteatrarna är pensionsåldernmellan 41 och . En liknande reglering är under beredning vad gällerfrilansdansarna, men erhåller dessa ingen pension förrän vid65 års ålder, trots att de fysiska möjligheterna att utöva yrket upphör i 40-årsåldern.Eftersom dansare tvingas sluta sitt yrke vid så låg ålder finns det många årkvar för annat arbete. Med adekvat stöd och rådgivning finns stora chanserför före detta dansare att hitta en ny yrkesinriktning. Det mest effektivastödetkan ges av personer med speciell kunskap om dansares särskilda behov ochom vilka yrkeserfarenheter som dansare med fördel kan ta med sig från sittgamla yrke. har ännu inte någon sådan speciell rådgivning fördansare.Förutom den personliga tillfredsställelsen av att utöva sitt yrke har föredetta dansares fortsatta yrkesverksamhet också en ekonomisk betydelse församhället i stort. Ett speciellt rådgivningscenter som har denna inriktningborde skapas.Ett rådgivningscenter bör ha till syfte att ge yrkesrådgivning medutgångspunkt från speciell kunskap om dansyrket, att förmedla informationom yrkesbyte och att ge juridisk, psykologisk och ekonomisk rådgivning. Denbör vidare vara tillgänglig för såväl institutionsdansare som frilansdansare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om ett center förrådgivning för dansare.
mot · GK02A249 · 1996-10-07 00:00:00 — Många människor i gränstrakterna mellan och Norgebor i ett land men arbetar i ett annat. Gränsen ses av dessamänniskor som en administrativ gräns. Förbindelsen mellannorrmän och svenskar är i många fall både vardaglig ochnaturlig. Trots att det nordiska samarbetet varat länge är detinte problemfritt att arbeta eller bo i för en norrmaneller tvärtom.En norsk medborgare som arbetar i och blir arbetslös måste få ettspeciellt formulär (E-301), som styrker att personen i fråga arbetat i ,ifyllt av a-kassan i , för att sedan lämna in detta till den norska a-kassan/myndigheten. Problemet är att den svenska kassan kräver att norr-mannen skall ha varit medlem i den svenska a-kassan, om inte, fyller a-kassan inte i formuläret och norrmannen får inte ut någon arbetslöshets-ersättning i . Endast ett fåtal norrmän är medlemmar både i den norskaoch den svenska a-kassan.Ett annat problem är ersättningen för icke gränspendlare. En person som ärbosatt i (inte gränskommun) och arbetar i medges inteavdrag för resor till och från arbetet, inte heller avdrag för räntor elleravdragför pensionsförsäkringspremier. Reglerna gäller givetvis även vid boende iStrömstad och arbete i Fredrikstad.A-kassa, reseavdrag, ränteavdrag vid boende och avdrag för pensions-försäkringspremier är några exempel på svårigheter som kan drabba gräns-boende i och . När det nu blir alltmer vanligt att man arbetar iett gränsland och bor i ett annat måste dessa problem lösas på ett förde i gränstrakterna boende bättre sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa förutsättningar för en gemensam nordisk arbetsmarknad.
mot · GK02A252 · 1996-10-07 00:00:00 — Kvinnors situation på arbetsmarknaden Regeringen har i budgetpropositionen konstaterat bl.a. attden stora utmaningen i arbetet med den ekonomiskapolitiken utgörs av den höga arbetslösheten. "Arbetslöshetenär alltid en olycka för den som drabbas av den.Arbetslösheten skapar klyftor och påfrestningar för bådevuxna och barn. Om arbetslösheten stannar kvar pånuvarande nivå hotas fundamentet för välfärden." Riksdagenhar ställt sig bakom målet att den öppna arbetslösheten skallhalveras från till 4 % år 2000.Vi ansluter oss helt och fullt till vad regeringen anför i budgetpropositionenom hur vi skall arbeta för att nå angivna mål. Men inte ens en halvering avden öppna arbetslösheten är tillräcklig för att en rimlig välfärd skall kunnaanses råda. Ribban bör läggas högre. Ty det är många enskilda och grupperav människor som står utanför dagens arbetsmarknad och som i praktikentorde komma att stå kvar utanför arbetsmarknaden även när det vänder till detbättre.Ett exempel finns i kommun, som har haft denhögsta totala arbetslösheten i sitt län. ligger siffran för demsom saknar arbete ganska stabilt kring . Listan över allt elände som detför med sig är lång. görs det stora ansträngningar för att man skallkomma till rätta med problemen. har t.ex. projektet"Hollyhammar" påbörjats i partnerskap mellan enskilda företag ochkommunen. Projektet innebär uppbyggande av studioresurser m.m. i f.d.Bultens fabrik för inspelning av TV- och filmprogram. annonserademan om 38 lediga anställningar av olika slag (både administrativa ochproduktionsinriktade arbeten). Omkring 1 700 personer sökte tjänsterna,givetvis från hela landet, men till övervägande del från Hallstahammar.Många sökande från har den här bakgrunden: kvinna, med två barn har jobbat inom industrin , arbetslös sedan 1991-1992 har som arbetslös gått datautbildning, haft beredskapsarbete och/ellerALU-jobb för att få nya stämplingsperioder.I den här gruppen kvinnor finns många medförslitningsskador i nacke, axlar osv. Den psykiska pressenpå dem blir inte mindre genom uppläggningen av AMI-verksamheten som innebär att de dessutom skall arbetsprövaän här och än där hos olika företagare, inte minst i kioskeroch i restaurangbranschen. Här blir de i många fall heltenkelt en sorts gratis arbetskraft, för när det blir tal omanställning är de ändå sällan aktuella; det finns i regel någonyngre och raskare som kommer i första rummet. Dettamedför att dessa kvinnor lever under en ständig psykiskpress som beror på rädslan att inte klara ekonomin.Regeringen och bör i sin arbetsmarknadspolitik ge särskilt akt påsituationen för den stora gruppen arbetslösa och undersysselsatta kvinnor somi många fall märkts fysiskt av sina år som industrianställda och som liderpsykiskt genom den allt mera överhängande risken för ett permanentutanförskap på arbetsmarknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnornas situation på dagens och morgondagensarbetsmarknad.