mot · GK02A1 · 1996-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:16 En arbetsrätt för ökad tillväxt En modern arbetsrätt - ennyckelfråga för SverigeFå politiska uppgifter är nu viktigare än att modernisera deregler som styr den svenska arbetsmarknaden. Dagenslagstiftning bidrar till att cementera massarbetslösheten ochproblemen med lönebildningen. Skadeverkningarna avlagstiftningen märks på många olika sätt: arbetsgivare drarsig för att anställa, småföretagare tvingas betala drygaskadestånd för att de missförstått snåriga regler, människorsom en gång hamnat utanför arbetsmarknaden har mycketstora svårigheter att ta sig in och lönesättningen avspeglardåligt såväl det samhällsekonomiska utrymmet somproduktivitetsutvecklingen i skilda branscher och företag.I detta perspektiv framstår regeringens proposition som ett misslyckande.De begränsade ändringar i lagen om anställningsskydd (LAS) som föreslås ärallt för otillräckliga. Vi förordar en arbetsrättsreform som går längre i frågaom LAS och inkluderar förändringar i medbestämmandelagen (MBL).Även om de steg som tas i huvudsak går i rätt riktning, är de alldeles försmå. Vi tillåter oss därför att betvivla regeringens påstående i propositionensrubrik att de kommer att bidra till ökad tillväxt. Därtill är förändringarna förblygsamma. I propositionen föreslås bara de ändringar som blivit kvar eftermånga konflikter inom det socialdemokratiska partiet samt mellan partiet ochfackföreningsrörelsen. Det fanns i ett skede en del uttalanden frånregeringshåll, som tydde på en god ambition, men vad som återstår ärmycket lite - "det bidde en tumme".I denna motion redovisar vi vår syn på och våra förslag till förändringar avarbetsrätten.Ny utredning behövsDet står allt mer klart att regeringens "återställare" påarbetsrättsområdet var förödande förföretagsamheten. Lagstiftningen måste helt enkelt förändrasoch moderniseras. Det går inte att på tröskeln till 2000-taletha en arbetsrättslig lagstiftning som är anpassad behov och arbetsmarknad.På arbetsrättsområdet har regeringens oförmåga visats allra tydligast. Detvar sammanbrottet för som ledde till att den plan-erade sysselsättningspropositionen inte lades fram som planerat i maj 1996.Detta ledde i sin tur till att och andra partier fick agera ochväckafrågan om en särskild riksdagsession . Under sommarenfortsatte förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter utan att någonlösning nåddes. återstod bara den lagstiftning som regeringen sålänge varit motståndare till.Det var olyckligt att regeringen avsatte den parlamentariska arbetsrättsut-redning som var i arbete vid regimskiftet 1994. behövs en ny parlament-arisk utredning, med vidare direktiv än den förra. Den måste bl a få analyserastyrkeförhållandena mellan parterna på arbetsmarknaden och bedöma huru-vida många års lagstiftningsarbete skapat en obalans som är skadlig förSverige. Det är nödvändigt att utredningen är parlamentarisk. Att fortsättaden korporativistiska vägen är orimligt, inte bara för att den redan visat sigoframkomlig utan också för att den är ett hån mot alla dem som står utanförarbetsmarknaden. Vem talar för de arbetslösa när fack och arbetsgivarediskuterar arbetsrätten?Varför finns arbetsrätten?Arbetsrätten skall ses som ett instrument för att skapa enbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare påarbetsmarknaden. Den moderna arbetsrättslagstiftningen komtill för att man ansåg att den anställde hade en allt för svagposition mot arbetsgivaren. Detta var ett riktigt påpekandesåväl när lagstiftningen infördes som . Vad som har gåttsnett är att i många fall är det organisationerna både påarbetstagar- och arbetsgivarsidan som fått för stortinflytande. Arbetsrätten bör därför i större grad utformas såatt den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren får störreinflytande över anställningsavtalet.Det är därför positivt att regeringen föreslår att kollektivavtal omavvikelser från LAS i större utsträckning skall kunna träffas på lokal-nivå.Regeringens förslagDe förslag som regeringen föreslår i propositionen är i vissadelar bra och klara steg i rätt riktning. Vi stödjer därför fleraav förslagen.Lokala kollektivavtalSom redan tidigare nämnts är det bra att avvikelser från LASkan få göras i lokala kollektivavtal. anser, precissom påpekats i flera remissvar, att det även på arbetsplatsersom saknar kollektivavtal är tillåtet att göra avvikelser i ettlokalt avtal. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Bestämmelserna i 2 § LAS om s.k. äldreavgångar föreslås tas bort. Vianser precis som regeringen att skälen för denna bestämmelse har förlorat sinaktualitet och den bör därför tas bort.Överenskommen visstidsanställningDet är bra att möjligheterna till visstidsanställning utökas till12 månader . Vi kan konstatera att regeringen idenna fråga har svängt totalt sedan Socialdemokraternabefann sig i opposition då man gick emot varje förändring avreglerna för visstidsanställningar. Detta kommer attunderlätta för arbetsgivare att kunna ta in extra personal vidarbetstoppar m.m. Att företag som ej tidigare haft någraanställda får möjlighet att utnyttja bestämmelsen upp till 18månader är också bra då det kan vara en bra möjlighet förframförallt småföretag att expandera. Vi avvisar regeringensförslag om att ett tak sätts för antalet visstidsanställda tillfem personer. En sådan regel är allt för oflexibel och tar intehänsyn till företagens behov. Visserligen finns det säkerligenmånga företag som klarar sig med fem visstidsanställda viden arbetstopp, men hur en sådan bestämmelse skall kunnalösas på storföretag som t ex eller säger interegeringen något om.Regeringen väljer dock att inte göra något åt provanställningsreglerna.Detta är beklagligt. Provanställningsreglerna bör därför återgå till de reglersom gällde , dvs möjlighet till provanställning under högst 12månader.En bortre gräns för vikariatI propositionen föreslås att en gräns för vikariat sätts omvikariat innehas under en femårsperiod.Är någon anställd på vikariat så skallanställningsavtalet gälla tills vidare.Folkpartiet anser att det är angeläget att något görs åt det, främst i denoffentliga sektorn, utbredda systemet med upprepade vikariat. Detta är ange-läget inte minst ur jämställdhetssynpunkt, då det ofta är kvinnor t ex inomvården, som kan gå på vikariat under långa perioder.Regeringens förslag är inte rätt väg att gå när det gäller att komma till rättamed vikariatsproblemet. Risken är stor att en gräns kommer att ledatill minskad flexibilitet och ökad byråkrati. Kommuner och landsting har idagens ansträngda ekonomiska läge svårt att ens klara av att inte säga uppfast anställd personal. Att då gå in med en ny regel som omvandlar vikariattill fast anställning är oförsvarbart. Regeln föreslås dessutom kopplas till 3 §LAS vad gäller beräknande av tidigare anställningstid hos en arbetsgivare.Detta kommer med säkerhet att bli ett hinder vid ny intagning av vikarier somtidigare varit anställda hos en arbetsgivare. I detta sammanhang vill vi ocksåföreslå att 3 § i LAS ändras så att den tillämpas, vad gäller beräkning avarbetstiden, bara vad gäller de som ofrivilligt fått sluta sin anställning. Detärinte rimligt att en som slutat sin anställning av fri vilja för t ex sedanskall få räkna med den anställningen vid en ny anställning hos sammaarbetsgivare. På så sätt kan man gå före andra anställda i turordningen somarbetat lojalt hos samma arbetsgivare. Detta är inte rimligt.Eftersom problemen med upprepade vikariat främst gäller den offentligasektorn bör en diskussion tas upp med företrädare för innan en lagstiftning sker. Propositionen bör därför avslås idenna del.UppsägningstidenVi stödjer förslaget om att uppsägningstiden skall beräknasefter anställningstid istället för ålder. De nuvarande reglernahar i dagens arbetsmarknadssituation tappat sitt syfte och detär som regeringen skriver i sin proposition att äldrearbetslösa t.o.m. kan få det svårare att få jobb med dagenslagstiftning.Företrädesrätt till återanställningFolkpartiet stöder regeringens förslag att tiden förföreträdesrätt till återanställning förkortas från till niomånader. Vi anser att detta är en bra stimulans till företagsom vill nyanställa och förändringen kommer även att ökaflexibiliteten på arbetsmarknaden. Det är dock viktigt attregeringen tar fasta på den kritik som framförts mot förslagetfrån JämO och LO om att det finns en risk för attföräldralediga kvinnor kan missgynnas. Regeringen bördärför ges i uppdrag att noga följa situationen förföräldralediga kvinnor när det gäller företrädesrätt tillåteranställning.Företrädesrätt för deltidsanställdaDet är viktigt att den enskilde anställdes önskemål och behovställs i centrum när det gäller arbetstiden. Det finns idagarbetstagare som jobbar heltid men som vill gå ner i arbetstidsamtidigt som det finns deltidsanställda som vill gå upp iarbetstid. Problemet med deltidsanställda som ej kan gå upp iarbetstid fast man själv vill, är precis som när det gällervikariat, mest förekommande i offentliga sektorn. Också härgäller att det är många kvinnor som är berörda.I propositionen föreslår nu regeringen att en arbetstagare som till sinarbetsgivare anmäler att han/hon vill ha en anställning med högre sysselsätt-ningsgrad skall ha företrädesrätt till en sådan anställning. ärpositiva till detta förslag. De krav som skall var uppfyllda för att före-trädesrätt skall komma ifråga är väl definierade i propositionen så att det ejframstår som att deltidsanställda kan kräva heltid utan att arbetsgivaren harutrymme för detta.Liberala förslag till enreformering av arbetsrättenTrots att vi ställt oss positiva till flera av regeringens förslagi propositionen så anser vi att dessa förslag inte räcker till omvi skall skapa fler jobb genom företagande i Sverige.Folkpartiet vill därför att arbetsrätten reformeras så att denlagstiftning som gällde åter tillämpas i sin helhet.Detta kräver att turordningsreglerna i LAS ändras samt attveto- och blockadmöjligheterna i MBL tas bort. Vi tror attom dessa förändringar genomförs skapar vi en flexibelarbetsrätt som är anpassad till dagens behov och som ledertill att fler jobb kan skapas, och då främst i småföretagen.Slutligen kräver vi också att skadeståndsreglerna måsteändras då de är orimliga.Rätt till två undantag frånturordningen i LASDen borgerliga majoriteten i beslöt (1993/94:AU4) att det skulle finnas möjlighet förarbetsgivaren att i varje turordningskrets undanta tvåpersoner från turordningen. Förändringen hade stor betydelseinte minst för småföretag som på det sättet kunde få en rimligchans att överleva trots nedskärningar av personalen, omman fick behålla för företaget betydelsefulla personer.Dessvärre återställde Socialdemokraterna denna förändringnär de återkom i regeringsställning till storskada för många småföretag och deras anställda.Vi förslår därför att 22 § i LAS ges samma lydelse som . Dålagtext finns lättillgänglig bör det gå att få denna ändring att träda i kraftden1 januari 1997.Det är viktigt att också peka på att i många fall görs avsteg från turord-ningen genom avtal mellan arbetsgivare och facket. Trygghetsrådet SAF-PTKhar undersökt detta. I undersökningen framkom det att när det gäller privat-tjänstemän fyllda som sades upp kan man finna att av dem har sagts upp p.g.a. överenskommelser omavsteg från principen "sist in - först ut". har även funnit attdet främst är i småföretagen som man ej kan lösa tvister om turordningengenom förhandlingar. Detta är ytterligare ett skäl till varför det är viktigtattmöjligheten ges till två undantag från LAS.Förändringar i MBLDe förändringar som vi vill göra i medbestämmandelagen(MBL) är de som vi krävt och som vi lyckadesgenomföra under den borgerliga regeringen.Socialdemokraterna återställde dock dessa förändringarunder . Det rör sig om vetoreglerna ochblockadmöjligheten mot ensamföretag.Folkpartiet anser att vetoreglerna i MBL avskaffas. Regeln ger arbetstagar-organisationen rätt att hindra en arbetsgivare att anlita en viss entreprenör.Vianser att om det finns misstanke om brott mot den egna personalen eller brottmot skattebrottsregler så skall detta givetvis bevakas av arbetstagarorganisa-tionen hos entreprenören och ej av facket hos den arbetsgivare som skall ta inentreprenören. Denna regel krånglar till det, inte minst för mindre företag.38-40 §§ bör därför tas bort ur MBL.Blockadmöjligheten mot enmansföretag bör tas bort. Det är inte rimligt atttillgripa blockad när företag inte har några anställda. Blockaden står inte irimlig proportion till vad man vill uppnå med blockaden. Även denna regelsätter käppar i hjulen för småföretag. bör därför besluta att denbestämmelse som gällde och som återfanns som 41 b § i MBLåterinförs för att förhindra blockader mot enmansföretag.Se över skadeståndsreglernaSkadeståndsreglerna i MBL har ändrats vad gällerarbetstagarsidan; den s.k. 200-kronors regeln i MBL ärnumera borttagen. återstår det att se överskadeståndsreglerna på arbetsgivarsidan. Som de nu ärutformade så kan t ex en småföretagare drabbas mycket hårtvid bagatellartade brott mot de kollektiva skadestånden, dvs.skadestånd till de fackliga organisationerna vid brott motvissa varsel och underrättelseskyldigheter som saknarbetydelse för den enskilde personen.Det är av största angelägenhet för speciellt småföretagen att en förändringav dessa bestämmelser kommer till stånd. Med dagens regler drar sig mångamindre företagare för att anställda då man är rädd att begå något bagatellartatfel och därmed drabbas av ett högt skadestånd.Framtida reformerI denna motion har vi bara redovisat de lagändringar som ärnödvändiga att genomföra . Det finns någraytterligare förslag till reformering av arbetsrätten som börgenomföras inom en snar framtid.I LAS bör uppdragstagarbegreppet definieras så att möjligheten förarbetsgivaren att anlita extern personal under kortare eller längre perioderutan att ett anställningsförhållande inträder blir större. Dessutom bör reglernaom att en ny arbetsgivare måste överta personal vid företagsfusioner mjukasupp.I MBL föreslår vi att arbetstagarens tolkningsföreträde vid tvister om tolk-ning av kollektivavtal bör begränsas. Huvudprincipen bör vara en konflikt-lösningsmekanism i själva kollektivavtalet. "" slopas. Ett parförslag ur utredning är också värda att åter tasupp till diskussion. Det gäller rätt för medlare att begära uppskov i 7 dagarmed varslad stridsåtgärd samt införandet av en partssammansatt nämnd medopartisk ordförande (3 + 3 personer + opartisk ordförande) för att avgörakonflikters samhällsfarlighet.Avslutningsvis vill vi fastslå att reformer i arbetsrätten inte är den enda lös-ningen för att skapa ett klimat för fler jobb genom företagande. Företags-politiken bör reformeras så att för sysselsättningen skadliga skatter och andrapålagor försvinner. På lönebildningssidan krävs, förutom arbetsrättsligreformering, att kostnaderna för arbetslösheten i högre grad delas mellanstaten och facket genom att statsbidragen till fackförbundens a-kassor skärsner. Detta innebär att egenavgifterna till a-kassan höjs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av parlamentarisk utredning avarbetsrätten som tar hänsyn till dagens arbetsmarknad och dess behov,2.1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den grundläggande synen på arbetsrätten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala kollektivavtal,3. att beslutar att förlänga möjligheterna till provanställning ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ändring i 3 § lagen (1982:80) om anställningsskydd,5. att avslår regeringens förslag om begränsningar förvikariatsanställningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en uppföljning av hur förändringen avåteranställningsreglerna slår mot föräldralediga kvinnor,7. att beslutar att ändra 22 § lagen (1982:80) omanställningsskydd enligt vad som anförts i motionen,8. att beslutar att upphäva 38-40 §§ lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet,9. att beslutar att införa en 41 b § i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändringar av skadeståndsreglerna i lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida reformer i arbetsrätten,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reformer för att skapa jobb genom företagande.