mot · GK02Ju903 · 1996-10-07 00:00:00 — Det övergripande målet måste vara ett påföljdssystem, somtillgodoser de krav på proportionalitet, rättvisa, klarhet, förutsebarhet ochkonsekvens som måste ställas, samt att det präglas av humanitet.Påföljder för ungabrottslingarAtt bryta mot lagen i ungdomen är vanligt. Deallra flesta ungdomar fortsätter dock inte med brottsligverksamhet. Flerparten av de ungdomar som begår brottkommer alltså inte att bli kriminella som vuxna. Ett fåtalunga behöver dock tydligare signaler från samhället för attförstå att de är inne på fel väg. För dem är obehaget vidbrottsupptäckt inte tillräckligt, särskilt om denna intekompletteras av andra åtgärder.Samhällets reaktion på ungdomsbrott måste präglas av snabbhet och ett fastoch konsekvent agerande. Första gången ett brott upptäcks, kan det ofta varatillräckligt med en tillrättavisning av polis eller åklagare. I detta ingårt.ex. attfordra att den unge bidrar med att ställa tillrätta efter sig och gottgöra denskada som handlingen orsakat. Om den brottsliga verksamheten fortsätter,krävs dock att samhället reagerar med skarpare sanktioner. Det är viktigt förungdomar att påföljdssystemet är klart, enkelt och överskådligt. Speciellt förunga lagöverträdare är det viktigt att sambandet mellan brott och påföljd klartframgår. Barn och ungdomar ska inte gång på gång kunna ertappas medbrottslig verksamhet utan att de riskerar ingripande påföljder.Det rättsliga förfarandet vid misstanke om ungdomskriminalitet måsteförbättras och effektiviseras. Principen att ungdomar inte utan synnerliga skälska dömas till fängelsestraff är viktig att upprätthålla. Det svenskapåföljdssystemet är huvudsakligen utformat för vuxna lagöverträdare.När det gäller ungdomar , som bryter mot lagen, behövs nya formerav påföljder som kan användas i stället för de traditionella påföljderna.Centerpartiet föreslår därför att påföljdssystemet, i samband med enreformering, kompletteras med påföljder som är särskilt utformade förgruppen unga lagöverträdare mellan 15 och 21 år.Medling, återställande ochfamiljegruppskonferenserEn av de alternativa sanktionsformer, som är intressant attutveckla, är medling mellan gärningsman och brottsoffer.Sanktionsformen har i andra länder främst kommit tillanvändning vid brott av unga. Vilka brott som kan resultera imedling varierar i de länder som använder sig av sanktionenmen förfarandet har vissa gemensamma drag.Gärningsmannen och brottsoffret träffas och diskuterar detskedda under ledning av en medlare. Syftet med mötet är attingå ett avtal om hur gärningsmannen kan gottgörabrottsoffret. Gärningsmannen kan t.ex. åta sig att betala ettskadestånd till offret eller att utföra ett visst arbete för attreparera den skada som orsakats. Avtalet kan även bestå i attgärningsmannen helt enkelt ber offret om ursäkt.Grundläggande för att medling ska komma till stånd är attbrottsoffret frivilligt går med på ett medlingsförsök.Initiativet till medling bör enligt mening ske under ett tidigtstadium av det rättsliga förfarandet. Initiativ till medlingsförsöket bör tas avpolisen i samråd med sociala myndigheter. Här har närpoliserna en mycketviktig funktion att fylla. Lyckas medlingsförsöket och resulterar det i att denunge lagöverträdaren gör rätt för sig, bör förfarandet resultera i enåtalsunderlåtelse.En annan sanktionsmöjlighet, som det enligt mening ärviktigt att utveckla, är de bestämmelser i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare, som ger polis och åklagare möjlighetatt verka för att den unge återställer de skador denne har åsamkat. Dessaåterställningsmöjligheter bör främst utnyttjas när det gäller skadegörelsebrott,där skadegöraren rent fysiskt kan återställa de skador denne har åsamkat.Engagera storfamiljenPå har man under tillämpat ettsystem med s.k. familje-gruppskonferenser. Det är en typ avmedling som vi anser bör prövas i . I enfamiljegruppskonferens deltar en av samhället utseddkonferensledare, någon från den sociala myndigheten, någonfrån polisen, den unge brottsförövaren och dennes familjsamt brottsoffret. går ut på att alladeltagande parter ska bli eniga om vad den ungelagöverträdaren ska göra för att gottgöra målsäganden förden uppkomna skadan. Om inte alla parter lyckas bli enigaöverlämnas målet till polis och åklagare för avgörande ivanlig domstol. Detta är alltså en form av medling därkretsen av deltagare i försöket att komma överens omgottgörelse för målsäganden har vidgats. anseratt regeringen bör ges till känna att denna modell på försökbör prövas i Sverige.KriminalvårdenDet övergripande målet för den svenska kriminalvården är attminska brottsligheten och öka människors trygghet isamhället. Kriminalvården måste verka för att intagna gesmöjlighet att få förutsättningar för att efterverkställighetsperioden kunna leva ett laglydigt liv. Det är nuglädjande att antalet interner har minskat . Endelförklaring till detta är att alltfler avtjänar straffen hemmamed elektronisk boja. anser att den utökadeanvändningen av denna verkställighetsform bör bejakas ochom möjligt utökas.NarkotikafriakriminalvårdsanstalterRehabilitering av intagna med missbruksproblem är mycketviktigt för att underlätta återgången till ett vanligt liv efteranstaltsvistelsen. En stor del av dem som tas in på landetskriminalvårdsanstalter är drogmissbrukare och har begåttdrogrelaterade brott. Ofta fortsätter missbruket även underfängelsevistelsen, vilket innebär att den intagne mycket lättåtergår till brottslig verksamhet efter frigivandet. Vi anser attarbetet för att göra landets kriminalvårdsanstalternarkotikafria måste ges högre prioritet. Kriminalvårdenmåste ges resurser för att kunna ge intagna, som frivilligt villvistas i en helt drogfri miljö, den möjligheten. Ett annatproblem, som måste uppmärksammas i samband mednarkotikabekämpningen på landets kriminalvårdsanstalter, ärdet utbredda bruket av dopingpreparat. Vi anser att detregelbundet bör göras "dopingkontroller" på landetskriminalvårdsanstalter för att utröna hur stort problemet äroch hur det ska angripas.Vård av intagna medpsykiska problemAntalet intagna på landets kriminalvårdsanstalter medpsykiska problem är stort och kan förväntas öka ytterligare.Möjligheterna att inom kriminalvårdens ram erbjuda vårdoch behandling för dessa är ofta begränsade. Kriminalvårdenbör ges möjlighet att ge dessa intagna det stöd och denrehabilitering som behövs för att de ska kunna återgå till ettnormalt liv efter anstaltsvistelsen. Vid bedömningen av hurdenna vård ska utformas, ska hänsyn tas till såväl denenskilde vårdbehövande som till verksamheten på anstalten iövrigt. När det gäller behandling av psykiskt sjuka är detviktigt att skilja på de som inte begått brott och de sombegått brott. Dessa olika kategorier ska inte behandlas påsamma avdelningar.Permissioner bör beviljasrestriktivtVid utformningen av kriminalvårdspolitiken måste ävenallmänhetens skyddsintresse beaktas. Reglerna ompermission måste därför vara restriktiva och vidbedömningen huruvida permission ska beviljas eller inte,måste allmänhetens skyddsintresse vara en viktig del iavvägningen. För dem som dömts för mycket grova brott börpermissioner beviljas mycket restriktivt. Systemet medelektronisk fotboja bör även utvecklas så att det kananvändas vid permissioner för fångar som avtjänar längrefängelsestraff.Elektronisk fotboja bör även användas i slutfasen av fängelsestraff närpersoner ska slussas ut i samhället, ett s.k. back-door-system.Brottsoffren måsteprioriterasBrottsoffrens situation måste uppmärksammas ytterligare.Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd motgärningsmannen måste prioriteras. Vid avvägningen mellanoffrets och gärningsmannens rätt liksom vid bedömningen avallmänhetens rätt till skydd måste skyddsaspekterna tillmätasallt större respekt.TerapiverksamhetDe som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får oftamen för livet. Tyvärr har samhället inte alltid ansettsig ha råd att hjälpa och stödja dessa. Stora summor satsas påatt rehabilitera gärningsmän medan man många gångerglömmer bort det stöd och den hjälp som brottsoffren är ibehov av för att komma över de smärtsamma minnena ochatt kunna komma tillbaka till ett normalt liv.Det är viktigt att de som utsätts för brott får det stöd och den hjälp som kanbehövas för att lindra de psykiska efterverkningarna av ett brott. Brottsofferär ofta i behov av kvalificerat psykologiskt stöd och kristerapi. ärmöjligheterna att få stöd till detta begränsade. Den skadelidande är mångagånger hänvisad till privat terapibehandling, vilket innebär betydandekostnader för den enskilde. Möjligheten finns att få ersättning förterapikostnader men då först i efterhand, vilket gör att många av ekonomiskaskäl drar sig för denna möjlighet. Detta är inte tillfredsställande.Centerpartiet anser att de som drabbas av brott måste kunna få stöd ochhjälp att komma över sina plågsamma minnen. Brottsoffer har intenågon självklar rätt att få sina kostnader för psykologisk hjälp och terapitäckta. Vi anser att terapiverksamhet för brottsoffer bör utredas.Trygghetspaket ochbevakning av gärningsmänMöjligheterna att få s.k. trygghetspaket har utökats undersenare tid. Dessa paket innehåller tekniska hjälpmedel somgör det möjligt för brottsoffer som känner sig hotade attsnabbt få hjälp och skydd. Det är av största vikt att dennaverksamhet fortsätter att utvecklas och att även vittnen somhotas ges möjlighet att få tillgång till dessa paket.En annan åtgärd som erbjuds brottsoffer är livvaktsskydd. Detta är enmycket integritetskränkande åtgärd. Polisens åtgärder för att skydda dedrabbade bör kompletteras genom att polisen speciellt bevakar ochkontrollerar de gärningsmän som efter domslut fortsätter att hota och förföljabrottsoffret. Denna typ av "punktbevakning" bör även kunna användas motdem som inför en rättegång hotar vittnen.Samarbete mellanbrottsoffer, polis ochåklagareOftast är det polisen som den brottsdrabbade först kommer ikontakt med. Det är därför mycket viktigt att polisen vidförsta kontakten ägnar brottsoffren tid, omsorg och intresse.Utbildnings- och fortbildningsinsatser och goda rutiner inompolisen är viktiga för att ytterligare förbättra hjälpen tillbrottsoffren. Informationen till brottsoffren är viktig.Samarbetet mellan polis och brottsofferjourer måsteutvecklas ytterligare. Brottsoffret bör vid anmälningstillfälletbl.a. informeras av polismyndigheten om brottsofferjourernasarbete och brottsoffers rättigheter vad gäller stöd och hjälpav samhället. De brottsoffer som så önskar bör också blikontaktade av polisen eller få besök av polisen efterbrottet. Samtliga polisdistrikt bör ha väl utarbetade rutinerför hur stöd och information till brottsoffren sker.Normalt är att åklagare och målsägande möts strax före huvudförhandling.Så är det, oberoende av om det finns målsägandebiträde eller ej. Ettpersonligt möte på ett tidigt stadium mellan åklagare och målsägande börkunna ske, när målsäganden uttryckt önskemål om detta. Särskilt vid grovabrott kan det finnas behov av detta. Då kan åklagaren gå igenom vilkaobehagligheter som kan uppträda, vilka frågor som kan ställas och varför.När åklagaren beslutar att brott inte kan styrkas, bör åklagaren beskrivaskälet till beslut, om målsägande så önskar, för att skapa bättre förståelse förbeslutet.Det är viktigt att domstolarna tar väl hand om målsägande i samband medrättegången. T.ex kan en vaktmästare eller någon annan person mötamålsägande, visa till rätta och informera.Ofta kan det kännas obehagligt eller skrämmande för brottsoffren atttvingas möta gärningsmännen i väntan på rättegången i domstolen. Egetväntrum bör kunna erbjudas. Rutiner för ett gott mottagande för målsägandebör finnas vid varje domstol. Domstolarna bör utarbeta trygghetsplaner medåtgärder som ska vidtas för att tillgodose dessa behov.Kvinno- ochbrottsofferjourerBrottsoffer- och kvinnojourer gör ett mycket värdefulltarbete och utgör ett viktigt stöd för dem som har utsatts förbrott. För att brottsoffrens behov ska kunna tillgodoses på ettbra sätt bör jourerna byggas ut. Målet bör vara minst enbrottsofferjour i varje polisområde och en kvinnojour i varjekommun. Jourerna har trots sina omfattande och behövligaarbetsinsatser länge haft små resurser till sitt förfogande.Kommuner och landsting har förutom staten bidragit medvisst ekonomiskt stöd till lokaler och utbildning men dettastöd börjar på många håll minska från kommuner ochlandsting, efterhand som ekonomin försvagas. Det är därförav stor betydelse att Brottsofferfondens medel kan användastill denna verksamhet.Förskottera utdömdaskadeståndNya regler om ersättning för lidande, som någon tillfogarannan genom brott mot den personliga friheten eller annatintegritetskränkande brott, har antagits. Det innebäratt domstolarna måste meddela kronofogdemyndigheten omdet utdömda skadeståndet, för att den omgående ska försökadriva in skadestånd till brottsoffren. Detta är en vissförbättring mot tidigare regler men garanterar inte attbrottsoffren får sitt utdömda skadestånd. För att detta skaske, måste staten inom rimlig tid också gå in och förskotterade utdömda, lagakraftvunna skadestånden, närgärningsmannen inte betalar. Därefter får det bli statensuppgift att fortsätta att driva skadeståndskravet gentemotgärningsmannen. Detta är bästa sättet att garantera attbrottsoffren får sitt utdömda skadestånd. anseratt ett sådant förslag bör utredas.Målsägandebiträde vid s.k.tredjemansskadaDet föreligger ett behov av att förordna målsägandebiträdeäven vid tredjemansskada, t.ex. då de efterlevande tillnågon som bragts om livet åsamkats personskada som gettmedicinska effekter. De anhöriga, ofta tyngda av sorg, harmånga gånger svårt att föra sin egen talan. De vågar inteanlita advokat utan att säkert veta att de själva slipper att ståför kostnaderna. Lagstiftningen bör ses över så attmålsägandebiträde kan förordnas även vid tredjemansskador.Ersättning för lidande ochkränkningVissa personer, som har utsatts för brott, klarar inte av attåtergå till studier och arbete direkt efter brottet. Har dessapersoner ingen sjukpenning eller a-kassa är bistånd enligtsocialtjänstlagen (SOL) det enda ekonomiska stöd somåterstår, tills personerna orkar återgå i arbete. Enligt SOL gesekonomiskt bistånd då inga andra inkomster finns och andraresurser är uttömda. Enligt SOL anses emellertidskadeståndsersättning för lidande och kränkning sominkomst. Skadeståndsersättning omfattar ofta både enomkostnadsdel och en kränkningsersättning.Behovet av rehabilitering och rekreation måste anses lika viktigt för allabrottsoffer, såväl för den välbemedlade som för den som står utanekonomiska resurser. Dessutom är skadeståndsersättningen tänkt att täckasåväl akuta behov som framtida. Därför bör inte skadeståndsersättning förlidande och kränkning anses som inkomst enligt SOL.VittnesskyddEn hörnsten i funktionen av ett rättssamhälle är att brottbeivras och att domstolarna kan verka och fylla sin viktigafunktion i rättsstaten. har det funnits enallvarlig tendens till störningar i rättssamhället. Detta gällerinte minst det förhållandet att målsägande och vittnen intevågar anmäla brott eller yttra sig av fruktan för repressalierfrån en misstänkt eller personer med anknytning till enmisstänkt. Exempel på fall där vittnen tagit tillbakavittnesmål vid rättegångar finns bl.a. i de uppmärksammademål som förekommit mot personer tillhörande diverse mc-gäng. De kända fallen ger anledning att se mycket allvarligtpå nuläget. anser därför att samhället nu måsteingripa kraftfullt för att begränsa och om möjligt förhindraen fortsatt negativ utveckling. De åtgärder som kan vidtas ärsådana som riktas dels mot den som utövar hotet eller våldet,dels den som utsätts för hotet eller våldet.Övergrepp i rättssakDet är av största vikt att det finns rättsliga möjligheter attkomma åt de som hotar vittnen eller målsägande. Enförändring av BrB 17:10 (övergrepp i rättssak) bör göras. Detär orimligt att det kan utdömas villkorlig dom för denna typav brott. Lagstadgandet måste utformas så att fängelsestraffalltid blir aktuellt vid straffutmätningen. Straffskalan börskärpas för såväl normalfallet av brottet som det grovabrottet. Det bör också införas en noggrann precisering avförutsättningarna för att grovt brott ska anses föreligga. Vidbedömningen av huruvida brottet är att bedöma som grovteller inte, bör t.ex. omständigheter som om det varit fråga omhot med vapen eller om det varit ett organiserat hot frångrupper av personer tas i beaktande. En ändring avstraffskalan och en precisering av förutsättningarna för detgrova brottet ger enligt vår uppfattning ett klarare uttryck förvärderingen av straffvärdet i brottet än nuvarande skala. Enenkel jämförelse med straffskalorna vid förmögenhetsbrottger ett klart belägg för det orimliga i nuvarande rättsläge.Lagstiftningen har inte följt med i utvecklingen av denenskilde medborgarens värderingar.Vidare anser vi att möjligheten för gripande, anhållande och häktning avden som misstänks utöva hot bör vidgas. Redan de förändringar som viföreslår i BrB 17:10 innebär att detta sker. Därutöver bör emellertidregelsystemet skärpas med beaktande av de särskilda förhållanden som gällervid här berörd brottstyp. De negativa effekterna för rättsordningen tordesåledes minska sedan förhör hållits i första instans. Detta bör komma tilluttryck i lagstiftningen.FörundersökningskungörelsenMöjligheterna till särbehandling under förundersökning ochrättegång är ett sätt att begränsa en hotbild. Det bör såledesåligga polisen att under förundersökningen särskilt beaktaom en sådan hotbild föreligger eller kan förväntas föreligga.För att detta utredningskrav ska understrykas, bör detövervägas att det i förundersökningskungörelsen tas in enbestämmelse om att det alltid ska anges om en sådan hotbildföreligger. Riksåklagaren bör ge åklagarna instruktion om atti god tid före rättegång ge domstolen information om att fallav nu aktuellt slag föreligger, så att domstolen kan beaktadetta vid mottagandet av vittnet eller målsäganden införrättegången. Vad som ovan sagts omförundersökningskungörelsen bör ges regeringen till känna.Identitetsbyte förvåldshotade personerUnder senare år har åtgärder vidtagits för att ge särskiltskydd åt våldshotade personer. I folkbokföringen har detinförts en markering för särskild sekretessprövning för atthindra att någon kan utnyttja uppgifterna i syfte att utövavåld eller hot. En hotad person kan också begära s.k.kvarskrivning på den gamla folkbokföringsorten vidflyttning eller att bli folkbokförd med fingeradepersonuppgifter enligt en lag . Dessa regler börförbättras. I särskilt utsatta fall bör övervägas om det inte istället för fingerade personuppgifter ska ges möjlighet tillpermanent identitetsbyte. Sådana särskilda fall kan t.ex. varadå skyddsbehovet kommer att föreligga eller när hotbilden är särskilt allvarlig. Samhälletbör även stödja dessa personer genom att hjälpa dem medflyttkostnader.SchengensamarbetetDet svenska medlemskapet i EU innebär att vi tillämparbestämmelserna i om fri rörlighet för varor.Det innebär att sådana kontroller, som enbart grundas på atten vara passerar en landgräns, är tillåtna. Dettainnebär inte en förändring av den svenska tullensarbetsmetoder, eftersom tullen slutat att användarent slumpvisa kontroller. Svensk tull och polis kan bedrivakontrollverksamhet vid våra gränser. Centerpartietsriksdagsgrupp motsatte sig den neddragning inom Tullverketsom fattade beslut om efter enuppgörelse mellan Socialdemokraterna och föreslog att kontrollerna skall förändras så attde endast skulle få företas om det fanns misstanke om brott. Lägstamisstankegrad skulle krävas. Regeringen har i proposition 1995/96:166Tullens befogenheter vid den inre gränsen, vilken under våren 1996behandlades av , lämnat förslag som innebär att utredningensförslag inte efterföljs. Propositionen slår fast att EG-rättens krav uppfylls,även om kontroll sker utan misstanke om brott. Tullpersonalens allmännaerfarenheter och kunskaper om smuggling räcker för att motivera kontroll.Tullens beslagsstatistik visar att antalet beslagstillfällen harminskat i jämförelse före. Mängden beslagtagen narkotika hardäremot ökat för preparat som cannabis och fördubblats vad beträffar heroin.Beslagen av opium har ökat medan beslagen av LSDminskar och beslagen av kokain växlar kraftigt mellan åren under 1990-talet.Narkotikaproblemen ställer krav på intensifierade åtgärder på många plan ivårt samhälle men ställer också krav på ökat internationellt samarbete.Centerpartiet ser därför positivt på tillkomsten av Europolkonventionen ochupprättandet av dess narkotikaenhet EDU. anser attSchengensamarbetet innebär ett intensifierat samarbete för att motverkagränsöverskridande brottslighet.Centerpartiet har uttalat sitt stöd för en svensk ansökan om observatörskapi med sikte på medlemskap. Schengensamarbetetbedrivs helt mellanstatligt, beslut fattas enhälligt av en styrande kommittébestående av en minister från respektive land. Deltagande länder är , ochBeneluxländerna, och . tillämpar dockkonventionens bestämmelse om att hänsyn till den allmänna ordningen ellertill statens säkerhet ger varje medlemsland rätt att införa de personkontrollersom befinns lämpliga. och är också medlemmar avSchengensamarbetet. kommer att bli full medlem 1996. ochGrekland kommer att delta fullt ut först i ett senare skede.Schengensamarbetet innebär att passkontrollerna avskaffas mellan iSchengensamarbetet ingående länder som kontrollen av person- ochvarutrafiken förstärks vid de yttre gränserna. Gränskontrollen av varor vidinre gräns berörs alltså inte av . Inom Schengen bedrivsockså polisiärt samarbete i syfte att förhindra och upptäcka brottsligagärningar. I gränsnära områden sker ett intensifierat samarbete. Genombilaterala överenskommelser mellan länder med gemensam landgräns kanpolisen ges tillåtelse att förfölja någon, som ertappas påbar gärning över på andra sidan gränsen i de fall då berörda myndigheter intehar kunnat underrättas i förväg. Inom Schengen samarbetar länderna också ifrågor rörande viseringskrav, inbördes rättshjälp, utlämning av brottslingarsamt narkotikabekämpning. En ständig arbetsgrupp är tillsatt för att särskiltarbeta med narkotikabekämpning.Centerpartiet gör bedömningen att ger förutsättningaratt kombinera två viktiga målsättningar, nämligen vidgade möjligheter till frirörlighet för medborgarna och ökat samarbete för att förhindragränsöverskridande brottslighet. Den nordiska passfriheten skall bibehållas.Det är därför angeläget att samtliga nordiska länder får möjlighet att delta iSchengensamarbetet. Varje nordiskt land har emellertid att själv fatta beslutom anslutning till . Vad ovan anförts omSchengensamarbetet bör ges regeringen till känna.När det gäller gränsskyddet är det viktigt att de resurser som finns tillförfogande utnyttjas på bästa möjliga sätt. Efter EU-inträdet har detta arbeteförändrats. En allt större samverkan mellan myndigheter krävs för att på bästasätt stoppa illegala varor att komma in i landet. Därför bör enligtCenterpartiets mening samarbetet och samverkan mellan tull och polisutvecklas ytterligare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjens, skolans och föreningslivets betydelse för detbrottsförebyggande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvar för brottsförebyggande arbete börregleras i socialtjänstlagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sekretesslagen bör utformas så att samarbete mellan olikamyndigheter på det brottsförebyggande området inte försvåras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av system för registrering av brott som begåtts avminderåriga,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala trygghetsplaner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en 18-årsgräns för filmer och videogram,27.