mot · GK02N269 · 1996-10-07 00:00:00 — bör, med vissaoundgängliga undantag, all statistisk uppgiftsskyldighet för företag ställas in.Under denna tid bör en kritisk prövning göras av hela det regelkomplex somuppgiftslämnandet faller tillbaka på. Vid prövning bör erfarenheterna av deninställda uppgiftsskyldigheten tas tillvara.Framtiden och företagandetEnergipolitik för företagandeDet finns - som framgått ovan - inga genvägar till en tryggekonomisk framtid. Endast genom hög och uthållig tillväxtgår det att lägga en stabil grund för investeringar,sysselsättning och välfärd.Regeringar - av alla kulörer - brukar i detta sammanhang betona vikten avstabila spelregler för näringslivet och dess olika aktörer. Dagenssocialdemokratiska regering utgör inget undantag. Däremot kan detifrågasättas om regeringspolitiken någonsin i praktiken präglats av sådanryckighet och sådana tvära kast som under innevarande mandatperiod. Inteminst gäller detta inom energipolitiken - det område där förutsebara villkorär av särskilt stor betydelse för företagens investeringsbeslut.Under två år har regeringen ökat skatteuttaget på energiområdet på ett sättsom torde sakna motstycke. Skatter har införts, tagits tillbaka, höjts ochändrats i en tilltagande snabb takt. Detta har skett som engemensam nordisk elmarknad har införts och skärpt behovet av enharmoniserad nordisk skattepolitik på energi- och miljöområdet.Regeringen har inte gjort tillräckligt för att följa upp elmarknadsreformen.Regelverket för den s.k. benchmarkingkonkurrensen, d.v.s. konkurrensgenom effektivitetsjämförelse, mellan de lokala nätverksmonopolen harförsummats av regeringen.Till följd av högkonjunktur i exportindustrin, en kall vinter och litennederbörd har det svenska elförsörjningsläget skärpts. Trots detta fortsätterregeringen att framhärda i den obegripliga ståndpunkten att bör görasig av med fungerande elproduktion. Protester från oppositionen, ett samlatnäringsliv och en samlad fackföreningsrörelse förefaller inte att göra intryckpå regeringen.Enligt vår uppfattning är energipolitiken inget självändamål. Den ärtvärtom ett medel - ett redskap för att nå tillväxt och sysselsättning undermiljömässigt acceptabla former. I en situation när arbetslösheten biter på allt högre nivåer blir det särskilt angeläget att utnyttja alla deresursersom står till det svenska folkhushållets förfogande.En förtida avveckling av svensk kärnkraft riskerar att få allvarliga ochlångtgående följder. Redan ett beslut om avställning av en enstaka reaktorriskerar att få omedelbara konsekvenser för investeringsviljan. En sådanavställning är därför oförenlig med en politik för sysselsättning och välfärd.Särskilt oroande är detta för landets utsatta glesbyggdsregioner. När Sverigeselintensiva industri hotas att slås ut i den internationella konkurrensen pågrund av höjda elkostnader, kan ingen regionalpolitik i världen kompenseraför skadorna.Forskning för utvecklingGenom insatser för forskning, utveckling och utbildning iforskarmiljöer kan de svenska företagens konkurrenskraftstärkas långsiktigt som den svenska ekonomin fårökad attraktionskraft för investeringar i industriellverksamhet.I internationell jämförelse satsar mindre än andra industriländer påindustriellt inriktad forskning och utbildning. Statens insatser på dettaområde får därför inte minska. Det är också viktigt att mångfalden ifinansieringen av forskningen kan bibehållas och öka, både när det gällerstatligt och privat finansierad forskning.Forskning och utbildning på högskolor och universitet är inte anpassadefter näringslivets behov. En alltför liten del av svenska forskningsresultatkommersialiseras i svenska företag. Statens insatser inom forskning,utveckling och utbildning i forskarmiljöer måste i ökad utsträckning bidra tillatt stimulera företagens konkurrenskraft via teknikutveckling. Målet måstevara att skapa likvärdiga eller bättre förutsättningar för företagensteknikutveckling jämfört med dem som råder i våra viktigastekonkurrentländer.Regeringens forskningspolitik hotar en rad långsiktiga projekt inomforskning och teknikutveckling. hotar mångfalden att minska närdet gäller finansieringen av forskningen. Vi motsätter oss därför regeringensförslag till nerdragning av forskningsanslagen inom näringslivsområdet.I en särskild partimotion om forskning redogör vi närmare för våra förslag.Sprid teknik och kunnandeEtt kännetecken för svensk underleverantörsindustri är attden har varit legotillverkare snarare än att tillverka egnaprodukter med egen utveckling. Detta förhållande måsteförändras för att företagen skall kunna möta kundernas nyakrav. Kunderna efterfrågar alltmer funktioner ochsystemlösningar vilket innebär krav på egen utveckling, egetkonstruktionskunnande och ett helt annat behov av bl.a.ingenjörskraft. Behovet av omvärldsbevakning ochinternationellt affärskunnande ökar därmed.Detta ställer högre krav på teknikspridning . Detta underlättasdock av informationstekniken, IT. Genom IT kan kunskapen om ny teknikspridas på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt. Processen från tillkomsten avny teknik till användningen av densamma i produktionen kan förkortasradikalt.Exempelvis borde , , överföra alla sinapatent till data. Det skulle möjliggöra sökning av viss teknik respektive avnya patent inom olika teknikområden och användningar. Att öppna PRV:sunika kompetens för företag i hela landet med hjälp av en enkel persondatorkan effektivt öka teknikspridningen.Teknikrapporterna från skulle också kunnagöras tillgängliga för en väsentligt vidare krets av läsare genom överföringtill datatext. Det skulle snabbt öka kunskapen för alla med tillgång till enpersondator.En databas med aktuell forskning skulle kunna startas, exempelvis avNUTEK. Databasen bör innehålla information om var forskningen pågår,dess syfte och dess tänkbara resultat. Det skulle kunna öka kontaktytorna ochkunnandet. Det är lika väsentligt här som på övriga områden att databasenblir tillgänglig över hela landet.För att ska bli framgångrikt måste det finnas motivation förforskare och högskolor att samarbeta med entreprenörer och företagare föratt skapa teknik som kan "patenteras". Det finns därför anledning att se överpatenträtten.En nationell mentorsbank med pensionerade företagare skulle kunna biståsmå, växande och nya företag med kunskap och erfarenhet inom teknik,marknadsföring, IT, företagande och finansiella tjänster. Mentorer kan vara"bollplank", gå in som styrelseledamöter eller vara en form av erfarenhetsbasatt ösa ur.Europeiskt samarbete förstärkt konkurrenskraftInre marknad för tillväxt ochkonkurrensSverige bör inom EU verka för att den inre marknadenförverkligas fullt ut och arbeta för att förenklas. Vidare bör med kraft påverkaövriga medlemsländer så att de ofullbordade delarna avden inre marknaden - liberaliseringen av transportsektorn,telekommunikationerna och energimarknaden - realiseras.En väl fungerande inre marknad är en förutsättning för såväl ökad internhandel som en förbättring av EU:s konkurrenskraft internationellt. Medundantag för den inre marknadens genomförande har medlemsländernahuvudansvaret för de övergripande åtgärder som är nödvändiga i respektiveland för att förstärka tillväxten, förbättra konkurrenskraften och stimuleraföretagandet.Även om den inre marknaden är på väg att förverkligas är den långt ifrånfullbordad. Det brister när det gäller att uppnå en effektiv och uniformtillämpning av EU-reglerna i medlemsländerna. Exempelvis sker denoffentliga upphandlingen inom EU fortfarande så att den i huvudsakupphandlas nationellt. Flera länder släpar efter med att införa EU:supphandlingsregler i den nationella lagstiftningen. Flera direktiv gällandevaruområdet, bygg- och anläggningsarbeten, vatten, energi, transport ochtelekommunikationer och inom tjänsteområdet har inte genomförts alls ellerbara delvis i olika medlemsländer. Detta skapar problem för svenska företag.Vidare undermineras de fördelar - ökad tillväxt, förbättrad konkurrenskraftoch ökat välstånd - som en väl fungerande inre marknad skulle kunna ge.Sverige bör agera kraftfullt för att den inre marknaden genomförs fullt ut.Sverige bör ta initiativ till en förstärkning av kommissionens möjligheteratt agera mot medlemsländer som brister i genomförandet av EU-direktiv. Demedel kommissionen har att ta till är att skicka ett motiverat yttrandetill syndande medlemsland och, om inte detta hjälper, ta upp fallet inför . Erfarenheterna visar att detta är otillräckligt och att processen taralltför . bör föreslå att kommissionen gessanktionsmöjligheter mot medlemsländer som brister i genomförandet avöverenskomna direktiv. Det är också viktigt att vi anstränger oss mer för attunderlätta svenska företagskontakter i EU. äransträngningarna på detta område inte tillräckliga. Mer måste göras för attutnyttja EU-nätverken för att skapa partners, agenter och kunder i tillsmå svenska företag.Frihandel för tillväxt och konkurrensFrihandel leder till ökad tillväxt, ökad konkurrens och ökatvälstånd. Det är genom handeln utveckling frånfattigt jordbrukssamhälle till industrination blivit möjlig. Detligger i vårt lands intresse att de handelspolitiska relationernamellan världens länder och regioner blir såfrihandelsinriktade som möjligt utifrån och och bestämmelser.Sverige har lång tradition som frihandelns förespråkare i internationellasammanhang. Det är en tradition som som medlemsland i deneuropeiska unionen fått ökade möjligheter att fullfölja. Genom EU-medlemskapet kan påverka handelspolitiken inom en av de störstahandelspolitiska enheterna i världen.Sverige skall aktivt driva och främja frihandelns idéer inom EU och dessgemensamma handelspolitik.Resultaten av Uruguayrundan samt upprättandet av och de därtill knutna handelsavtalen innebär att detmultilaterala regelverket utvidgas till ett antal nya områden, tjänstesektorn,immaterialrätt och investeringar. Insyn, tvistlösning och övervakningförbättras och betydande tullsänkningar genomförs. Det som uppnåtts iUruguayrundan beräknas ge stora välfärdsvinster, och WTO uppskattar attvärldshandeln , tack vare , kommeratt öka med en fjärdedel mer än den skulle ha gjort om inte avtalet hadefunnits. Det vilar ett stort ansvar bl.a. på EU att medverka till att avtaletinte inågot avseende förfuskas utan att det genomförs i praktiken.Sverige skall utnyttja alla möjligheter att påverka EU:s handelspolitik bådei WTO-sammanhang och internt med målet en friare världshandel. Det är enviktig uppgift för att verka för en liberalare utformning ochtillämpning av EU:s olika handelspolitiska instrument. Målet skall vara attEU avskaffar samtliga kvarvarande importrestriktioner mot alla berördaländer. Tekorestriktionerna mot de baltiska länderna och Central- ochÖsteuropa kommer att avvecklas 1998 och mot övriga MFA-länder 2005,enligt GATT-överenskommelsen. Ingenting hindrar dock EU att gå fortarefram. bör försöka skynda på skeendet och agera vakthund mot varjetendens till förhalning.Sverige bör vidare aktivt verka för en total avveckling av EU:s tullskyddpå industrivaror. För att få ett underlag och slutsatser som kan leda fram tillatt övriga EU-länder övertygas om vinsten med att uppnå full tullfrihet förindustrivaror, bör begära att en kartläggning av EU:s tullskydd påindustrivaror, dess kostnader och konsekvenser genomförs.Frihandel är ett verksamt medel för att stärka ett lands ekonomiska,demokratiska och sociala utveckling. De minst utvecklade länderna i världenär direkt beroende av möjligheterna att bedriva handel med de varor dessaländer är bäst på att producera.Lika viktigt som det var för ekonomiska utveckling, när vi befannoss i industrialismens vagga, att våra varor kunde exporteras, är det för att handeln med deras varor inte utsätts för olika hinder.Sverige skall använda sitt inflytande i EU till att stärka genom attpåverka EU att liberalisera handeln.De tendenser till förtäckt protektionism som aktualiseras i samband medfrågor om handel och miljö och handel och arbetsvillkor måste medkraft ta avstånd ifrån. skall bekämpa varje försök att införa nyavillkor för handel som entydigt skulle komma att drabba ochhindra dem i deras utveckling mot en bättre ekonomisk situation ochförbättrat välstånd.Inför WTO:s första möte i är det viktigt att bevakar attdet som uppnåtts i Uruguayrundan fullföljs i praktiken, att protektionismmotarbetas och att arbetet med liberaliseringen av världshandeln fortsätter. särskild kommittémotion om handelspolitiken redogör vi närmare för våraförslag på detta område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre förutsättningar för företag och företagande,2. att beslutar att dubbelbeskattningen av utdelade ochkvarhållna vinster slopas från i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att beslutar om lindrade spärregler för fåmansbolag fr.o.m.den 1 januari 1997 i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att beslutar ändra lagstiftningen om riskkapitalavdrag fr.o.m.den 1 januari 1997 i enlighet med vad som anförts i motionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent riskkapitalkonto,26. att beslutar att inkomster av royalty som härrör från patentskall beskattas som kapitalinkomst fr.o.m. i enlighet medvad som anförts i motionen,27. att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten fr.o.m. den1 i enlighet med vad som anförts i motionen,28. att beslutar sänka skattesatsen för kapitalinkomster fr.o.m.den 1 januari 1997 i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att beslutar införa rätt till nuvärdesavskrivning fr.o.m. den 1januari 1997 i enlighet med vad som anförts i motionen,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till avsättning till periodiseringsfonder,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om senarelagd förfallodag för momsredovisning,112. att beslutar om skattereduktion och slopadearbetsgivaravgifter för vissa hushållstjänster i enlighet med vad som anförts imotionen,113. att hos regeringen begär förslag om permanent avdrag förunderhåll och reparation av egna bostäder i enlighet med vad som anförts imotionen,214. att avslår förslaget till reducerad avdragsram förrepresentation i enlighet med vad som anförts i motionen,215. att beslutar avslå proposition 1996/97:29 vad avser höjdkoldioxidskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,116. att beslutar återinföra de regler som gällde före 1995avseende dieseloljebeskattningen av arbetsredskap i enlighet med vad somanförts i motionen,217. att avslår proposition 1996/97:21 i den del som berörförslaget till nedsättning av de sociala avgifterna i enlighet med vad somanförts i motionen,118. att beslutar avslå förslaget till förlängd arbetsgivarperiod isjukförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,319. att avslår proposition 1996/97:21 i den del som berörförslaget till uttag av särskild löneskatt på vinstandelsmedel i enlighet medvad som anförts i motionen,120. att hos regeringen begär förslag syftande till avskaffande avstatens skatteförmånsrätt vid konkurser i enlighet med vad som anförts imotionen,421. att beslutar inrätta en statlig avregleringsdelegation i enlighetmed vad som anförts i motionen,22. att hos regeringen begär förslag till inställduppgiftsskyldighet i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energipolitiken,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överföring av hos PRV registrerade patent till en databas,425. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra tekniska attachéers rapporter tillgängliga via endatabas,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en databas med aktuell forskning,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av mentorskap,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihandelspolitiken.