mot · GK02A257 · 1996-10-07 00:00:00 — näringsliv skiljer sig från övrigalandets. Flertalet av har sinahuvudkontor i och flera har också storautvecklings- och forskningsenheter här. Men ochdess förorter har också en stor andel små företag med myckethög kompetens. Många av dessa är utprägladekunskapsföretag. Genom sin specialistkompetens står de fören stor del av import av ny teknik och nyttkunnande. De har därför stor betydelse för landetsteknikutveckling.En stor del av är privata tjänsteföretag därsjälva produkten är kunskap: advokatbyråer, revisionsbyråer, reklambyråer,finansbolag och konsulter inom olika områden.Dessa faktorer sammantagna gör att näringsliv haren utomordentligt stor betydelse för landet i sin helhet. Men det är ocksåmycket sårbart.Ett näringsliv med denna struktur är beroende av välutbildade med-arbetare. Ändå har en mindre andel högskoleplatser i förhållandetill folkmängden än landet i övrigt. Det finns betydligt fler sökande perutbildningsplats jämfört med övriga landet. Ytterligare högskoleplatser måstedärför lokaliseras till . Den nybyggnad som har skett påSödertörn är ett första steg, men behöver förstärkas. Inte minst den tekniskautbildningen borde byggas ut för att tillgodose behov i Stockholmskunskapsintensiva företag.I ett samhälle där kunskap är färskvara finns behov av en ökad rörlighet påarbetsmarknaden och en ökad samverkan mellan högskolor och näringsliv.Väl så väsentligt är en ökad rörlighet för studenter och forskare. Ikonsekvens med detta anser vi att en nationell skolpeng redan på gymnasie-nivå stimulerar eleverna att studera på skolor utanför egna kommunen.Inomregionala skillnader kan på detta sätt överbryggas.Genom att många av företagen är så små har de drabbats extra hårt avregeringens beslut att återgå till de gamla reglerna inom arbetsrättensområde. De små företagen med specialkompetens är beroende av att kunnarekrytera personer med exakt rätt kunskaper och personliga egenskaper. Enfelrekrytering kan få katastrofala följder. I storstaden är risken förmisslyckade anställningar dessutom större genom sämre social kontroll.Arbetsrättslagstiftningen måste också anpassas till de mindre företagensverklighet. Det skulle med all sannolikhet på ett positivt sätt bidra tillnyanställningar som uteblir p.g.a. att arbetsgivaren inte vågar.Det är ett välkänt faktum att bristen på riskvilligt kapital är det störstahindret mot tillväxt i småföretag. Det är därför synnerligen allvarligt attregeringen efter valet återinförde dubbelbeskattningen avaktiebolagens vinster. Detta har inneburit att våra företag inte kunde utnyttjaden pågående högkonjunkturen. Därigenom försvårades kapitaltillskottet ialla sorters företag, inte minst i småföretag.De mindre företagen lever under ständiga förändringar av sina villkor. Försmåföretagaren är det omöjligt att hålla reda på vad som gäller för tillfälleteller bedöma vad som kommer att gälla och planera sinverksamhet därefter. Detta utgör ett stort hinder för småföretag att våga växa,investera och nyanställa.För att de små och medelstora företagen skall kunna växa och bidra tillskapandet av nya arbetstillfällen måste de politiska signalerna bli positiva,klara och långsiktiga.Den svenska regionalpolitiken innebär omfattande stöd till företag istödområdena. Detta stöd syftar inte bara till att kompensera för nackdelar iform av dyra transporter och ogynnsamt klimat utan till att med mängder avekonomiska fördelar locka företag till vissa orter. Detta skapar ensnedfördelning av konkurrensen inom . De företag som finns iStockholmsregionen måste konkurrera med företag som är befriade frånarbetsgivaravgifter, räntor på investeringar, kostnader för marknadsföringm.m. Det fordras en rensning i av bidrag och skattelättnader tillföretag i stödområdena. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre villkor för småföretagandet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fler högskoleplatser till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad rörlighet på arbetsmarknaden och inomutbildningsväsendet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i arbetsrättslagstiftningen.