mot · GK02Jo928 · 1996-10-07 00:00:00 — I utrotades skarven som häckande fågel . Den återkom och ökade mycketkraftigt i antal . Störst har ökningen varit iKalmar län, men den geografiska expansionen har ökatbetydligt, såväl i vårt land som i övriga Europa.I beräknades antalet mellanskarvar 1992 uppgå till 30 000fåglar. 1994 uppskattades fåglarnas antal till 40 000. Ornitologer har vidräkning av mellanskarv på skarvö i kommit fram till att antaletbon fördubblats . I kommun har på ön , som ärskyddad som naturvårdsområde, en ny koloni med mer än2 000 bon, där varje bo som regel härbärgerar fyra stycken ungar, etablerats.Den explosionsartade utbredningen av skarvbeståndet medför storakonflikter med det kustnära fisket och utgör nu också såväl ett miljöproblemsom ett bad- och kulturproblem på ett stort antal skärgårdsöar.I visar en färsk forskningsrapport, framtagen på uppdrag avDanmarks skogs- och naturstyrelse, att skarvarna där enbart underhäckningsperioden satte i sig fisk. Vissa fiskarter håller inuläget på att reduceras, vilket givetvis får effekter på annat liv i naturen.Balansen rubbas.Den enda praktiska möjlighet som står till buds för att reducera antaletskarvar är jakt. För jakt på skarv gällde tidigare en lång allmän jakttid. Pågrund av bestämmelserna i får allmän jakt på skarv intelängre förekomma. Däremot får ge tillstånd till skyddsjakt påskarv, för att förhindra allvarlig skada på bl.a. skog, fiske och vatten.Länsstyrelsen i län har beslutat om sådan skyddsjakt men dennatidsbegränsade skyddsjakt visar sig inte ge tillräcklig möjlighet att begränsaoch balansera skarvbeståndet. En återgång till förutvarande allmänna jaktunder är inte bara att rekommendera, det är ennödvändighet.Den forskning om skarven som under bedrivs med medelfrån och bör förhoppningsvis tillföra nykunskap, men med tanke på skarvbeståndets nuvarande förökningstakt är enåtergång till förutvarande allmänna jakt nu en nödvändigåtgärd om inte det kustnära fisket helt skall utraderas i Kalmarsund.Inför EU-anslutningen förhandlades om skarvens, och även korpens,utbredning och balansering. Någon allmän jakttid kunde inte erhållas.Däremot utsades att sådana tillstånd kunde ges inom fågelskyddsdirektivetsram, så att fåglar tillhörande de två arterna skulle kunna jagas under "allmän-jaktliknande former".Naturvårdsverket påpekar i skrivelse till regeringen "detangelägna i att skarvens status i fågelskyddsdirektivet ändras så fort sommöjligt. Nuvarande status innebär att ingen allmän jakt efter skarv är tillåteninom EU. Detta är dels fel ur biologisk synpunkt eftersom skarven är mycketallmän i delar av , dels är det en fråga om fågelskyddsdirektivetstrovärdighet. Tilltron till direktivet skadas av att en så allmän art som skarv,som utan tvekan tål en omfattande allmän jakt, i princip är fredad inom EU. "Regeringen bör vidta sådana åtgärder att skarv flyttas till den lista ifågeldirektivet som medger fastställande av allmän jakttid. Intill sådanförändring skett bör ges i uppdrag att utforma sådanajaktbestämmelser att jakten , i enlighet med vad som utlovades i sambandmed EU-förhandlingarna, kan ske under "allmän-jaktliknande former". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vidta sådana åtgärder att skarv flyttas till den lista ifågeldirektivet som medger fastställande av allmän jakttid,2. att hos regeringen begär att (intill sådan förändring skett,)får i uppdrag att utforma sådana jaktbestämmelser att jaktenpå skarv kan ske under "allmän-jaktliknande former".