mot · GK02Fi203 · 1996-10-07 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har som mål att halveraden öppna arbetslösheten . Detta skulle förVärmlands del innebära att 14 000 nya arbetstillfällen bordetillkomma . Målet borde egentligen varaatt få bukt med den totala arbetslösheten - d.v.s.inkluderande dem som är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder- som f.n. uppgår till , men denna målsättningtycks vara regeringen övermäktig.Det är endast livskraftiga företag som kan ge trygga arbetstillfällen iVärmland. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är emellertid nödvändiga, inteminst i dagens hårda arbetsmarknadsläge.Länsarbetsnämnden i har hitintills effektivt kunnat användaden åtgärdsarsenal som ställts till förfogande för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Därför ligger antalet öppet arbetslösa något under medeltalet förriket (7,). arbetar direkt gentemot företagen ochdärför har man t.ex. kunnat placera ungdomar i 40 veckors lärlingsutbildningi företagen med hjälp av bidrag från länsarbetsnämnden. Kvinnor har fåttkompletterande utbildning för att komma in på högskolan.I är av befolkningen öppet arbetslös (aug. 1996).Vissa delar av länet är särskilt hårt drabbade, t.ex. (10,),(9,), (8,), (8,),och (8,).Regeringen är uppgivenBudgetpropositionen visar tyvärr en kapitulation införarbetslösheten. Regeringen bekräftar de facto att målet om enhalverad öppen arbetslöshet inte kommer att nås.En rad mer eller mindre seriösa förslag diskuteras när denna motion skrivs,t.ex. ett s.k. friår då arbetslösa kan erbjudas anställning mot att en annanperson tar ledigt med a-kassa, arbetsdelning och kortare arbetstider.Regeringens förslag till åtgärder andas defaitism och visar ett statisktsynsätt. När t.ex. 32 försök med kortare arbetstider, som trotts vara en möjligåtgärd, har utvärderats genom försorg, har det visat siginte ha några nämnvärda effekter på sysselsättningen.Ett ökat kommunalt ansvar för arbetsmarknadsfrågorna har ocksådiskuterats. För del har en kommun, , erbjudits att delta ien sådan försöksverksamhet men tackat nej, då inga egentliga resurser ställtstill förfogande och den statliga styrningen visat sig för hård.Den värmländskaarbetsmarknadenVärmländskt näringsliv och värmländsk arbetsmarknad hartraditionellt baserats på tung industri som verkstads-, stål-,pappers-, massa-, trä- och livsmedelsindustri. Detta ärverksamheter som genomgått storastrukturomvandlingar. I regel har detta lett till att antaletarbetstillfällen minskat.Under tiden har den offentliga sektorn vuxit kraftigt. I samband medlandets ekonomiska kris och lågkonjunkturen har även den offentliga sektornkraftigt minskat antalet anställda.Under konjunkturuppgången 1994-1995 växte sysselsättningen långsamt.Värmland klarade sig relativt bra, eftersom en stor del av tillväxten kom i denexportorienterade tillverkningsindustrin. Ett annat område som expanderat ärutbildningssektorn som vuxit i motsats till den offentliga sektorn för övrigt.Högskolan i har t.ex. ökat antalet studenter och personal.Den privata tjänstesektorn, som borde vara en växande sektor, har tyvärrinte heller expanderat. Tvärtom har t.ex. banker och försäkringsbolagkoncentrerats och kontorsnäten har minskat. För den värmländska glesbygdenhar detta inneburit att den nedåtgående spiralen fortsätter, eftersom övrigservice dragits med vid nedläggningar.Länets styrka är på skogs- och skogsindustrisidan men även inomelektronik och data samt inom besöksnäringen. Vissa faktorer försvåraremellertid utvecklingsarbetet och bör därför uppmärksammas: Länet har en jämförelsevis låg andel företag inom kunskaps- och FoU-intensiv sektor, där potentiella utvecklingsföretag borde finnas. Länet har en hög industriandel inom "mogna" branscher, där utvecklingenentydigt leder till minskat antal arbetstillfällen. Länets näringsliv är i hög grad fjärrstyrt. Det utländska ägandet ärbetydande och de stora företagens huvudkontor ligger i regel utanförVärmland.Karlstadsregionen är den region som klarat sig bäst och somkommit att få allt större betydelse för hela länets utveckling.Även denna region har emellertid fått vidkännas problem ochneddragningar. Sålunda har ca 7 000 arbetstillfällen förloratsunder 90-talet, varav drygt 1 500 inom försvarssektorn. Storaminskningar har skett och kommer att ske inom vårdsektorn.Även på den statliga sidan har neddragningar skett, t.ex.inom och Länsarbetsnämnden.Den beslutade nedläggningen av större delen av i som hardrygt 500 anställda är mer eller mindre ett dråpslag för Kilsbygden och länet.Västra är hårt utsatt. Av varslen i länet hänförs drygt 40 procenttill denna region. och kommuner har drabbats hårt.Nedläggningen av Svenska Tobaks anläggning i har försämratsituationen inom regionen.Länets glesbygd kommer att drabbas hårt av Kilslakteriets nedläggning. Ettantal mindre jordbruk kan förväntas lägga ned verksamheten. Detta leder tillatt serviceunderlaget ytterligare försämras i glesbygden, att igenväxningenpåskyndas och att förutsättningarna för turistnäringen försämras.Nödvändiga åtgärder frånlänsmyndigheternas sidaDet är angeläget att försöka intensifiera utvecklingsarbetet ochmarknadsföringsinsatserna av länet ytterligare. Förutsättningarna förutvecklingsarbetet i länet har förbättrats genom samverkan mellan företag ochlänsstyrelse, bl.a. genom det s.k. arbete med att tillvarata demöjligheter som finns i EU:s strukturfonder.Marknadsföringsinsatserna inom projektet bör få entydligare internationell inriktning och lobbyverksamheten gentemot EUförstärkas.Genomförandeorganisationerna som bl.a. Inova, ,och bör kunna ta på sig större roller iutvecklingsarbetet.Representanter för länets kommuner och uppvaktade i vårasarbetsmarknadsministern. Därvid framfördes bl.a. att vissa medel borde tillföras för särskilda närings- ochsysselsättningsinsatser på lokal nivå, bl. a. för medfinansiering av EU:sstrukturfondsprojekt att samtliga Värmlandskommuner borde få bli försökskommuner vadgällde lokal samverkan mot arbetslöshet att medel motsvarande de indragningar som aviserats från AMS bordeåterföras till länet för särskilda lokala och regionala åtgärder att de medel för särskilda regionalpolitiska åtgärder som föreslårska dras in får behållas i länet att en justering av jordbrukets stödområdesgränser, framförallt förområden inom områdena 3 och 4, borde ske för att stoppa utslagningenfrån jordbruket.Regeringens förslagDe föreslagna åtgärderna har inte resulterat i mycket.Regeringen har dock "uppdragit" åt landshövdingarna i samtliga län attsamla alla berörda parter för att utifrån lokala och regionala förutsättningarutarbeta och genomföra åtgärder som främjar småföretagsutveckling,däribland kooperativt företagande, tillväxt och sysselsättning. , fackliga organisationer, kommuner, landsting, lokalautvecklingsgrupper, , lokala kooperativautvecklingscentra, statliga myndigheter, folkrörelser och andra aktörer somkan bidra till goda utvecklingsbetingelser för småföretagen skall erbjudas attdelta i samarbetet." En första rapport skall lämnas till regeringen den15 december.Regeringen säger att detta uppdrag är ett steg mot ett effektivare lokalt ochregionalt arbete för småföretagsutveckling. Bl.a. skall diskuteras om vissaregionalpolitiska åtgärder skall koncentreras mot en del av länet eller motgrupper av företag. satsas på ett småföretagsprogram,som bl.a. skall användas till tekniköverföring till de mindre företagen, ökadeturismsatsningar och inrättandet av en delegation för att förenkla försmåföretagen. Medel från EU:s strukturfonders olika program skall beaktas isammanhanget.I dagens svåra arbetsmarknadsläge får inga idéer förkastas, även om en delav de föreslagna åtgärderna förefaller att vara kosmetika. Regeringen har enövertro på att man genom politiska lösningar och ökat antal sammanträdenmellan olika intressenter kan "skapa arbetstillfällen".Ta vara på företagens egenkraft!Det visar sig alltmer klart att det endast är livskraftigaföretag som kan skapa nya och varaktiga arbetstillfällen.Regeringen säger i budgetpropositionen att "det krävs en omfattandeförnyelse av näringslivet" och att "de mindre företagen spelar en allt viktigareroll för detta". Vidare sägs att regeringen bl.a. genom ett program om enmiljard kronor för småföretagsutveckling ska göra det lättare att varaföretagare. En viss skattelättnad för företag med ilönekostnader genom sänkning av socialavgiften föreslås.Detta räcker inte, särskilt inte med hänsyn tagen till att regeringen i singenerella politik, särskilt skattepolitiken, motverkar företagsamhet.Vackra ord hjälper inteÄven om regeringen säger sig vara medveten omsmåföretagens betydelse och gör vissa positiva ansatser förden i många andra stycken en politik som är direkt hindrandeför nyföretagande och företagsutveckling. Den gamlamisstron mot företag och företagare kvarstår, vilket visar siginte minst gentemot enmans/fåmansföretagen. En allmäntföretagsvänlig politik, som gör det attraktivt att starta ochdriva företag, är alldeles nödvändig om vi ska kunna få flerarbetstillfällen.Viktigaste åtgärderna för att dessa nya arbetstillfällen ska kunna komma tillstånd är att skatterna på arbete och företagande sänks: Den allmänna löneavgiften om bör slopas generellt. Höjningen av egenavgiften till sjukförsäkringen slopas. Dubbelbeskattningen av utdelning och av kvarhållna vinster iaktiebolagen avvecklas helt. Förslaget om förlängning av den s.k. arbetsgivarperioden till fyra veckoravslås.Värna om länetsbasindustrierVärmlands stora basindustrier är mycket viktigaexportföretag. Pappers- och massaindustrins produkter gårt.ex. till på export och betyder oerhört mycketför länets ekonomi.De stora basindustrierna är mycket beroende av säker tillgång på energioch så billig energi som möjligt. Regeringens planer på avstängning av ettkärnkraftverk är därför oroande, såväl vad gällerenergitillgång som energipriser.På energiområdet har skatter införts, tagits tillbaka och höjts igen på ett sättsom saknar motstycke. Det nu framlagda förslaget om höjda elskatter bördärför avslås. Förslaget om en höjning av koldioxidskatten för industrin börockså avslås.Ge småföretagen chans attutvecklas!Företag måste ges ekonomiska möjligheter att växa om deskall kunna anställa fler. Skatten på arbete och kunskap,skatten på kapitalbildning och skatten på företagande måstesänkas generellt om vi skall kunna få bukt medarbetslösheten! Detta är långt viktigare än de åtgärder somföreslås av regeringen.Många företag börjar som enmans/fåmansföretag. Det är oerhört viktigt attdessa små företag har så goda villkor som möjligt för att kunna leva vidareoch vidareutvecklas för att kunna anställa fler. Reglerna för fåmansföretagenär emellertid mycket hårda. Fåmansföretagaren är t.ex. diskriminerad även iett aktiebolag.Reglerna för fåmansaktiebolagen måste jämställas med reglerna förstorföretagen, t.ex. när det gäller skatten på kapital. måsteframgångsrika fåmansföretag redovisa en utdelning över sominkomst av tjänst med skattesatser ända . Dettastimulerar sannerligen inte till ökat företagande och fler jobb!Det måste bli lättare för fåmansföretagen att få tillgång till riskkapital utanatt behöva gå i personlig borgen och sätta hela familjens trygghet på spel.Riskkapitalavdraget bör utvidgas och förbättras, bl.a. genom en förlängningi utöver vad som gäller.Dubbelbeskattningen på aktier bör avskaffas för allt företagande.Förmögenhetsskatten bör avskaffas.En generell sänkning av lönekostnaden bör ske genom sänkning av denallmänna löneavgiften (löneskatten) om 1,5 procent.Förlängningen av företagens sjuklöneperiod är förödandesärskilt för småföretagen och är ett direkt hinder för anställande av flerpersoner i företagen. Förslaget bör avslås.Den s.k. kvittningsrätten mellan inkomst av tjänst och inkomst av rörelsebör gälla utan den beloppsbegränsning om som gäller iuppbyggnadsskedet av ett företag i fem år.Ytterligare förändringar av arbetsrätten är nödvändiga. I ett första steg bören återgång ske till de regler som infördes av den borgerliga regeringen.Därutöver krävs en genomgripande utredning rörande arbetsrätten.En privat tjänstesektor för arbete i hemmen bör utvecklas.Utredningar har visat att införandet av en privat tjänstesektor för arbete ihemmen skulle medföra tiotusentals arbetstillfällen. Regeringen har - p.g.a.en negativ "pigdebatt" i de egna leden, särskilt från sida - tvekat inför att överhuvudtaget ta klar ställning ifrågan och har begravt förslaget i en utredning.Det är anmärkningsvärt att s.k. ROT-bidrag för husreparationer är"godkända", medan den typ av arbete som utförts av främstkvinnor inte skall kunna bli föremål för något som helst stöd från statens sida.Med tanke på de s.k. skattekilarna (man måste betala sådant arbete medredan hårt beskattade pengar) är det nödvändigt med en skattesubvention föratt de som utför arbetet ska kunna få lön för sitt arbete och inte behöva arbeta"svart". Vi föreslår ett skatteavdrag om för arbete inomhemtjänstsektorn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den allmänna löneavgiften (löneskatten) om1,slopas generellt i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår förslaget om höjning av egenavgiften tillsjukförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att förmögenhetsskatten slopas i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att beslutar att dubbelbeskattningen av aktier avvecklas helt ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att avslår förslaget om elskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att avslår förslaget om höjd koldioxidskatt för företagen ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att diskriminerande regler för fåmansföretagen bör slopas, t.ex.när det gäller skatten på kapital och skyldigheten att gå i personlig borgen förriskkapital,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riskkapitalavdraget bör utvidgas och förbättras,9. att avslår förslaget om förlängning av företagenssjuklöneperiod i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsrättens utformning bör återställas till förhållandena föreregeringsskiftet och att arbetsrätten bör bli föremål för vidare utredning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en privat tjänstesektor för arbete i hemmen inrättas och attavdragsrätt för sådana tjänster medges .