mot · GK02K424 · 1996-10-07 00:00:00 — Äganderätt och förfoganderätt hör samman. Genom lagar ochförordningar kan förfoganderätten inskränkas så starkt attäganderätten i verklig mening går förlorad. Varjeinskränkning och utvidgning av äganderätten ochförfoganderätten bör analyseras och motiveras vid nyalagförslag. Svenskt grundlagsskydd för äganderätten är trotsden senast antagna grundlagsförändringen, svagare än detäganderättsskydd som garanteras av grundlagarna i devästeuropeiska länderna. Jämför man med de nordiskaländerna är svenskt grundlagsskydd för äganderätten svagastvad bl.a. avser ersättning vid expropriation.Efter de förändringar i de nordiska ländernas förhållande till sominträtt efter ikraftträdande, EG:s omvandling till Europeiskaunionen, EU, 1993, och och EU-medlemskap, bör en nyöversyn göras av det nordiska lagstiftningssamarbetets ställning. Arbetet medEES-avtalet har inneburit att ett stort antal nationella lagar och förordningaroch även nordiska överenskommelser, t.ex. den nordiska trygghetskonven-tionen, har EU-anpassats.På ett viktigt område har de nordiska ländernas lagstiftning kommit att gåisär, nämligen vad gäller grundlagsskyddet för äganderätten. När Sverigeinförde en rättighetskatalog i den nya regeringsformen kom reglerna omäganderätten att få en svagare utformning än i övriga nordiska länder och iflera av EU-länderna. Även om dessa regler inte omfattas av det harmoni-seringskrav som en anslutning till EU innebär, utgör de en väsentlig del avreglerna på det ekonomiska området.Ännu fram /95 innehöll regeringsformen endast ettmycket tunt och ofullständigt stadgande om egendomsskydd, som inte ensslog fast själva grundprincipen om personlig äganderätt. Det sades endast attvarje medborgare, vilkens egendom togs i anspråk genom expropriation ellerannat sådant förfogande, skulle vara tillförsäkrad förlusten enligt grunder somanges i lag.Detta grundlagsskydd är utbyggt väsentligt. En ny lydelse av stadgandetträdde i kraft /95. En inledande principdeklaration har lagtstill: Varje medborgares egendom är tryggad. Ingen kan, fortsättergrundlagstexten, tvingas att avstå sin egendom till det allmänna eller tillnågon enskild genom expropriation eller annat sådant förfogande utom närdet krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.Vidare ges två nya regler om fast egendom. Ingen skall kunna tvingas attinskränka användningen av mark eller byggnad utom för sådana intressensom nämnts. Ersättning enligt den gamla regeln - som blev (i sak) -tillförsäkras också den som tvingas till sådana inskränkningar i rätten attanvända mark eller byggnad att pågående markanvändning inom berörd delav fastigheten avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande iförhållande till den delen av fastigheten.Förändringarna i grundlagen innebär en klar förbättring men grundlags-skyddet för äganderätten är fortfarande otillräckligt. Ett likartat skydd börgesäven för annan egendom än mark och byggnader.Det går visserligen inte utan vidare att låta samma regler gälla för all slagsegendom och mot alla typer av ingrepp i äganderätten. Olika tekniskalösningar kan vara nödvändiga för att nå ett bra resultat. Grundprincipenmåste emellertid vara att all egendom skall ges ett likvärdigt skydd.Mot denna bakgrund bör det göras en grundlagsutredning för att stärkaegendomsskyddet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning med inriktning på attgrundlagens egendomsskydd skall omfatta såväl fast som lös egendom.