mot · GK02Jo413 · 1996-10-07 00:00:00 — Laxfiske i Kalix- och Torneälvarnas vattensystem Det har genom årens lopp skrivits och talats mycket omlaxfisket och den naturreproducerande laxen. harockså av den anledningen haft skäl att behandla denna frågavid ett antal olika tillfällen. Bakgrunden till den uppkomnasituationen är enligt de flesta bedömare människanspåverkan. Visserligen förändrade naturen själv balansen ochförutsättningarna när den så kallade östersjölaxen ej mer vandrade ut i utanstannade kvar i för att där växa upp och sedanåtervända till den plats där kläckning har skett. Men de storaförändringarna har dock skett under de senaste 50 årengenom kraftverksutbyggnader ochkompensationsutsättningar, miljöförstöringar och givetvis enteknisk utveckling av fiskeflottorna. Just uppväxtområdet isödra är svagheten i det beteende som laxar frånvårt område har. Av den anledningen har också dennaturreproducerande laxens situation uppmärksammats påmånga olika sätt.Fiskeriverket som företräder i de gemensamma fiskeförhand-lingarna i (IBSFC) har enligt vår mening skaffat sig en godkunskapsbild av hur den naturreproducerande laxens situation ser ut. Verkethar i två rapporter (Östersjölaxen -95 och Lax i sikte -96) på ett bra sättåter-speglat den aktuella situationen. Problemet är bara att vattnet är inter-nationellt och att det finns ett flertal andra intressenter med annaninställning.Rätt utnyttjad och med konkreta åtgärder kan den gemensamma fiskepoli-tiken vara till en tillgång i möjligheterna att återskapa de naturreproducerandelaxälvarna som till en resurs för framtiden. har i rapporten tvåhuvudmål; a) att på kort sikt hindra naturlaxen från genetisk utarmning och b)att på lång sikt få en minst 50-procentig nivå av naturliga denreproduktionskapaciteten . Ett enligt vårt synsätt bra sätt. Dockskulle ett mer konkret mål vara vad som menas med "".Proposition 1996/97:1 tar också upp och belyser de övergripande målen omansvarsfull hushållning med fiskresurserna, bl.a. med att den biologiskamångfalden bevaras samt att regeringen återkommer till riksdagenmed en aktionsplan för biologisk mångfald.Kalix- och älvs vattensystem är gemensamt förbundna fast i dessalaxsammanhang handlar det om olika stammar som är specifika just för sinälv och sin del av älven. Sammantaget är detta och idagstörsta reproduktionsområde för naturreproducerande lax. I dessa bådanationalälvar som är de enda som är outbyggda från kust till fjäll har laxen ialla tider varit en naturlig del av det naturliga kretsloppet. Den har haft encentral betydelse i folkhushållet. Älvarna har stora förutsättningar att återblistora laxförande älvar och storproducenter av laxsmolt om man från nationellthåll driver frågan därhän. För kommunerna i älvdalarna är tillgången på laxav central betydelse för utveckling av besöksnäringen och moderntutnyttjande av älvarna med ett så högt förädlingsvärde som möjligt, men ävenför möjligheten att bedriva ett lönsamt kustfiske för det kustnära yrkesfisket.IMellaneuropa finns mer än 20 milj. fritidsfiskare och den andelenförväntas växa framöver.När de stora tekniskt utrustade fiskefartygen på ett industriellt sätt bedriversitt drivgarnsfiske i är det på många sätt ett hot mot de vilda lax-stammarna. Det är också, enligt vårt sätt att se, dåligt utnyttjade resurserattbedriva industriellt fiske på fisk som inte nått mogen ålder. Ett annat viktigtskäl är att drivgarnsfiske är en biologiskt helt omotiverad metod bl.a. bero-ende på att det under inga förhållanden finns möjligheter att selektera mellanodlad och vild lax. Med fortsatt drivgarnsfiske blir det svårt att klara de målsom satt upp. har fångstbegränsningarinförts och en del av resultatet ser vi med årets ökade uppgång (Fiskeriverketrapport ) är till stor glädje för oss alla som är intresserade av dennafråga. bör enligt vår mening kraftfullt driva frågan om ett förbud motdrivgarnsfiske. Frågan är under övervägande i ochSveriges inställning bör klargöras och med vår ställning som en stark part idessa sammanhang kan vi bli avgörande.Som alternativ till drivgarnsfiske bör ett mer kustnära fiske i de vattendragsom har odlad lax utvecklas och uppmuntras, genom att omfördela från fisketmed framförallt drivgarn till ett fiske i älvarna och deras mynningsområden.Det kustnära yrkesfisket skulle på detta sätt göra det lönsamt att fiska på deodlade stammarna, medan de vilda på detta sätt har möjlighet att ta sig upp iälvarna. Sportfisketurismen kan ha den potential vi alla behöver; då ärframförallt lax och laxförande vatten något i särklass.I rapporten i strida strömmar (gerum nr 31 1996) visar vid att sportfiske i Norr- ochVästerbotten kan omsätta upp emot och ge ett icke obetydligtantal årsarbetstillfällen i områden som är i stor brist på just detta. Även iESO-rapporten 1995:47 ges exempel på hur ett lönsamt sportfiske ärbetydligt mer ekonomiskt givande än dagens drivgarnsfiske på uppväxandelax, som till är odlad. En annan frågeställning som bör tas upp är ompengar ur de tidigare tilldelade medlen för kan användas förinsatser i fiskevård och fiskevårdande arbete i reproduktionsälvarna, åtgärderför att ytterligare utöka möjligheten till reproduktion i dessa laxförandeälvar.Även om vattnen inte tillhör egentliga , tillhör de i vilket fall somhelst tillrinningsområde.Jordbruksutskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat laxfrågorna ochgett riktlinjer för kvottilldelningen i . har vid vissatillfällen uttalat sig för en fördelning (mot dagens ) mellannord och syd. Dagens kvotfördelning är inte rimlig, eftersom fiskekvotenuppfiskas i en helt annan del av laxvandringen. Kvotfördelningen är interimlig vare sig för att förklara restriktionernas betydelse eller för attförklarabetydelsen av restriktioner i älvar och mynningsområden.Det gäller att omfördela fisket från nuvarande blandbestånd i södraÖstersjön till mer kustnära fiske på separata bestånd för ett anpassat och merekologiskt hållbart fiske. Utskottet och bör uttala sig för enomfördelning av den svenska laxkvoten så att den fördelas mellannorr och söder. Då når man avsevärt större skydd för den naturliga laxen.Gränsälvsöverenskommelsen äger tillämpning på Könkämä ochMuonio älvar samt på den del av i vilken mellanSverige och löper. Vidare de sjöar och vattendrag som utgör till-flöden till gränsälvarna, Torneälvens mynningsområde samt den del avBottenviken som ligger inom svenska och finska Nedertorneå församlingar.Överenskommelsen omfattar byggande i vatten, vattenreglering, åtgärder somkan medföra föroreningar av miljön samt bestämmelse om fiske. Vidarefastslås att särskild vikt skall fästas vid naturvårdsintresset. Så långt sommöjligt skall fiskebeståndet tryggas och föroreningar av vatten motverkas.För tillämpning av överenskommelsen är en kommission tillsatt, den såkallade , med uppgift att i gränsområdet företrädaSverige och . består av 6 ledamöter, vilkaregeringarna från respektive land utser 3 var. Av dessa skall en vara lag-kunnig, en tekniskt sakkunnig och en vara väl förtrogen med gränsbygden.Det har funnits olika synpunkter på kommissionens sätt attarbeta, beroende på att kommissionen inte alltid haft en tillräckligt bra dialogmed de olika intressenterna. När kommissionen har fattat beslut är detoåterkallerligt och går ej att överklaga, och detta har även gälltfiskefrågorna.Kommissionen är dock vingklippt vad gäller beslut i fiskefrågor ochFiskeriverkets beslut gäller tills vidare. Vi anser att det för området är enstorfördel att beslut i dessa frågor kan fattas lokalt och att denna typ av kom-mission behövs. Skulle beslutsnivån angående gränsälven komma att hamnapå centrala myndigheter vore det inte bra för någondera parten, och definitivtinte för gränsälven. Båda länders EU-anslutning och de samarbetsprojekt somväxer upp i dalen och utefter älven talar för detta.Riksdagen bör återupprätta laglighet och uttalasig för det värdefulla i att kunna fatta beslut lokalt samt att inför beslutetföraen dialog med berörda intressenter i gränsområdet om kommissionenssammansättning. som är en instans för kommuner i både denfinska och den svenska fyller på ett utmärkt sätt en sådanfunktion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drivgarnsfiske i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av tilldelad laxfiskekvot,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om .