ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T219 · 1996-10-07 00:00:00 — Vägar och järnvägar i Den tidigare fyrklöverregeringen hade ett mycket ambitiöstoch framåtsyftande investeringsprogram för infrastruktur.Satsningen på järnväg var den största sedan järnvägen komtill . Snabbtågen och kustpilen på Stångådalsbanan ärett par för östgötar tydliga exempel. En förstärkning avvägnätet ur miljö- och säkerhetssynpunkt påbörjades likaså.E 4:ans förbättrade standard är ett exempel men det varockså kraftiga satsningar på länsvägar och mindre vägar. Detär bara att beklaga att den nuvarande regeringen nu stannatupp denna för svenskt näringsliv och jobben så viktigasatsning.För del innebär regeringens neddragningar av investeringar iinfrastruktur att vi får vänta allt för länge på helt nödvändiga satsningar.Därför vill jag med denna motion nu påtala behovet av att regeringen anvisarmedel för att ska kunna utvecklas kommunikationsmässigt ochför att den tydliga strävan som finns att skall bli ett verkligttransportcentrum får förutsättningar för att kunna förverkligas. Exempel påsatsningar som måste till:GötalandsbananI en särskild motion om Götalandsbanan föreslås att dettaprojekt nu kommer till stånd. Att få en snabbjärnvägsförbindelse med och är enförutsättning för att som knutpunkt förkommunikationerna ska kunna utvecklas till dettransportcentrum det har goda förutsättningar att bli.E 22:ans förbifart vidSöderköping ochNorrköpingE 22:an tillhör stamvägnätet. I skär vägen raktgenom staden vilket innebär såväl trafiksäkerhetsproblemsom stora miljöproblem.Passagen genom är ett nålsöga i en annars väl fungerandesträckning. Speciellt är det vanligt med kilometerlångastillastående köer. Vägen ska passera fem trafikljus i staden och går dessutomöver med broöppning som hinder. Kommunerna har gemensamt uppvaktat ochvädjat om en satsning på en förbifart vid . har inte numed detta projekt i sin planering utan överväger istället att satsa resurser pånuvarande sträckning. En bättre lösning vore definitivt att tidigarelägga enförbifart vid och på så sätt lösa de problem som är relaterade tilldagens genomfart.Att sedan fullfölja med den redan förberedda förbifarten vid ärnästa steg.Förbifart vid mellan och via är encentral vägtrafikled för näringslivet. Den flaskhals somgenomfarten vid Svärtinge innebär måste nu åtgärdas.Det är synnerligen angeläget att den tänktaförbifarten vid Svärtinge kan komma till stånd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på infrastruktur i .
mot · GK02T3 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:33 Statens köp av färjetrafik till och från har beslutat om att grundläggande förutsättningarför framtida trafiklösningar bör vara hög säkerhet,miljöanpassning samt krav på att vägen till och från Gotlandalltid skall vara öppen.Av regeringens proposition 1996/97:33 framgår att trafiken i kommandeavtalsperiod skall bedrivas med två konventionella färjor samt ett enskrovigthöghastighetsfartyg. Under i lågsäsong då det inte finns någotegentligt behov av godstransporter utförs trafiken av höghastighetsfartyget.Under år 1996 har trafiken under högsäsong bedrivits med tre färjor samten snabbgående . Under lågsäsong har de två konventionellafärjorna trafikerat och Nynäshamn.Det är av största vikt att kommande avtalsperiod inte innebär minskadkapacitet eller ökad sårbarhet. Skall turistnäringen utvecklas positivt måsteockså antalet besökanden kunna öka. Även om höghastighetsfartyget byggs istål torde känsligheten för is och vind vara större än vad fallet är hos konven-tionella färjor. Med det utsatta läge har vad gäller kommunikationermåste garantier finnas för att bastrafiken fungerar varje dag.I detta sammanhang kan ockå erinras om att Gotlandstilläggets stegvisaavtrappning börjar . Om effekterna blir negativa förGotlands näringsliv har regeringen förklarat sig beredd att återkomma ifrågan. Enligt vår mening måste regeringen ha beredskap för omedelbaraåtgärder om fraktprishöjningarna blir av den storleken att de gotländskaföretagens konkurrenskraft försämras. Den gotländska arbetsmarknaden,med 18,ungdomar öppet arbetslösa , klarar inte en ytterligareförsämrad företagsamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om garantier för att kapaciteten inte minskar eller att sårbarheten ökari Gotlandstrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskap för omedelbara åtgärder om effekterna avnedtrappningen av Gotlandstillägget blir alltför negativa.
mot · GK02T301 · 1996-10-07 00:00:00 — Utmärkningen av de svenska landskapen Vi är i vana vid att landet har delats in ilän, landsting, kommuner och församlingar. Indelningen avlän har dock varit föremål för diskussion under senare tidspeciellt i och Västsverige.Historiskt sätt så var det dock först landskapen som var grund för en merregional indelning av riket. Trots att länen är grundenför den regionala indelningen så har landskapen dock fortfarande en storbetydelse inte minst ur kulturell synvinkel. Folk känner sig som "västgötar"och "dalslänningar" och inte som "älvsborgare". Vissa organisationer delar insina regionala organisationer i landskap. Så det finns en viss betydelse kvarför landskapen fortfarande.För att hålla traditionen vid liv vore det bra om man längs våra större vägarkunde märka ut landskapsgränserna precis som länsgränser ochkommungränser är utmärkta. det skulle desutom vara en kulturinsats tillglädje för både ortsbefolkningen och turister. Landskapsgränserna finns redanutmärkta på en del ställen, men det vore ett trevligt inslag om det kunde bli engenerell utmärkning. Jag föreslår därför att uppdrar åt regeringenatt utreda hur en utmärkning av landskapsgränserna skall kunna ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utmärkning av landskapsgränserna längs de större vägarna.
mot · GK02T302 · 1996-10-07 00:00:00 — förbinder Tvåstad () medUddevalla. Den är också en trafikpulsåder för externtrafikfrån till och vice versa. Riksvägen44 håller undermålig standard i relation till den intensivafordonsströmmen inom ett av Västsverigesbefolkningstätaste områden.På den sträckan förekommer ett stort antalolyckor. Det finns en utbyggnadsplan för vägen, men trots att sträckan ärhögprioriterad av berörda kommuner, landsting, organisationer ochnäringsliv, har det endast skett några punktvisa förbättringar.En allvarligt komplicerande faktor är det utökadesamarbetet mellan länssjukhusen i och iTrollhättan vilket innebär ökat antal sjuktransporter på . Undersommaren 1996 har polisen i ett flertal fall fått eskorteraambulanser/sjuktransporter för att de överhuvudtaget skall komma fram irimlig tid.Vår uppfattning är att situationen för trafikanterna mer och mer präglas avvad man med en term brukar likna vid trafikinfarkt. måste tas urlångbänken och åtgärdas . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snar utbyggnad av .
mot · GK02T303 · 1996-10-07 00:00:00 — E 6 utbyggd till motorväg Enligt en äldre planperiod för planering av E 6som motorväg genom , skulle vägen vara fulltutbyggd . Efter ständiga förskjutningar iplanprocessen föranledda av olika skäl och omständigheter,ter sig årtalet som inte allt för orealistiskt! Väl medveten omatt investeringar av olika slag måste kunna definieras somsamhällsnyttiga och därtill vara ekonomiskt försvarbara, gårdet inte att komma från att E 6 utbyggnad genom Bohuslänmotiveras som samhällsnytta, är ekonomiskt försvarbar, därinte minst ett reducerat olyckstal väger tungt i vågskålen. Jagvill gärna ta fram ett antal aktualiteter som underlag för minförnyade framställan om E 6 som motorväg.TrafikolyckorDet har varit fler trafikolyckor på både svenska ochnorska sidan av . Inte minst utmärker sig delen väster omUddevalla och norra delen mot . EnligtSIKA/SCB visar olycksfrekvensen i en säkerställdökning. Symptomatiskt är att på 110-vägar ärolycksfrekvensen nere i 5 %.TrafikutvecklingDet sker en markant ökning av internationell tung trafik på . Men också personresorna över ökar, enligttillgängliga siffror . Färjetrafiken mellan Norgeoch kontinenten, som är betydande, bedöms enligt enutredning delvis ändra karaktär, vilket innebär att såväl tungtrafik som persontrafik kan komma att gå landsvägen ochdärmed belasta E 6 ytterligare.EkonomiMotorvägar är dyra, inte minst i , på grund avinstabila markförhållanden. På plussidan ligger dock starkafaktorer som ger vinst. Vi vet att varje trafikolyckafrån mindre till större, förutom personligt lidande, åsamkarsamhället stora kostnader. Nya vägsträckningar innebärkortare resväg, men lägre drivmedelsåtgång. Detta ochjämnare trafikrytm påverkar också utsläppen av koldioxid.AvslutningE 6 är en trafikled som binder samman medEuropa. Att ordna bra förutsättningar för samfärdsel gerpositiva effekter på en mängd områden. Medlemskapet i EUbör för och allmänheten ses positivt, vilket innebäratt regering och riksdag verkar för att EU bidrar tillutbyggnad av infrastrukturen, i detta fall E 6. satsar EUstora belopp på vägutbyggnad i , det är rimligt attSverige, som bidrar med den näst högsta avgiften i Europaper capita, kan gottgöras genom en som hållerförsvarbar standard.Mitt yrkande är att genom till byggs utoch att detta sker inom . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utbyggnad av genom till motorväg,2. att hos regeringen begär att utbyggnaden tas in i planperioden1998-2007.
mot · GK02T304 · 1996-10-07 00:00:00 — E 4 utbyggd till motorväg är huvudpulsådern för trafiken från Stockholmoch söderut mot kontinenten. I trafikpolitiskabeslut bestämdes det att E 4 skulle byggas ut tillmotorväg på hela sin sträckning från tillHelsingborg. Utbyggnaden har genomförts eller genomförspå ett stort antal delar av vägsträckningen.I norra och södra finns dock en sträcka från Ljungaskog tillStrömsnäsbruk som det ej finns några utbyggnadsplaner för under dennärmaste framtiden. Den nuvarande vägen är av skiftande kvalitet. Det finnspartier med bred och rak 110- eller 90-väg. På andra ställen är dock vägensstandard undermålig och trafikfarlig. Detta gäller främst vissa bitar genomnorra och då speciellt sträckan från förbi ochSkånes . Här är vägen kurvig och smal. vägen alldeles intill kyrkan och kyrkogården.En utbyggnad av till motorvägsstandard mellan Ljungaskogoch bör prioriteras inom det totala anslaget för väg-investeringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att en utbyggnadav till motorväg bör ske enligt vad i motionen anförts.
mot · GK02T305 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av Rv 40 till motorväg Åttiotalets alltför små satsningar på infrastrukturområdetinnebar att nödvändiga investeringar på väg- ochjärnvägsområdet fick stå tillbaka.Den borgerliga regeringen tog tag i dessa frågor och en ny tioårsplanförelades . Den politiska samstämmigheten om behovet av störresatsningar på såväl vägnät som på järnvägssidan var total. Regeringensekonomiska ram på 98 miljarder kritiserades dock kraftigt av densocialdemokratiska oppositionen. Socialdemokraterna framförde förslag omen avsevärt större satsning. Detta avvisades dock av majoritet.På vägsidan innehöll regeringsförslaget planer på hur ett stamvägnät bordebyggas ut, för att underlätta kommunikationerna mellan viktiga regionalacentra i landet och minska vårt avståndshandikapp gentemot vår viktigasteexportmarknad, . Planen innehöll målsättningen att knyta samman detre största städerna i landet med ett sammanhållet motorvägnät. skulle enligt planerna sammanbindas via utbyggnad av tillmotorväg hela sträckan. Genom att bygga ut även Rv 40 Göteborg-Jönköpingtill motorväg, skulle målet att förbinda landets två största städer med en vägav denna standard också uppfyllas.Efter det politiska maktskiftet 1994 kom de framåtsyftandeinvesteringsplanerna att bli föremål för rejäl neddragning. Trots den tidigareinställningen, att gällande ekonomisk plan var för snävt tilltagen, bytte densocialdemokratiska regeringen ståndpunkt. Resultatet blev en omprioriteringmellan de i planen ingående projekten.Ombyggnationen av Rv 40 till motorväg mellan och ärpåbörjad och kommer att färdigställas . Resterande sträcka framtill , som enligt den ursprungliga planen skulle färdigställas , har senarelagts. Målet att sammanbinda landets bådastörsta städer med en motorväg har därmed skjutits mot en oklar framtid.De stora och alltjämt ökande trafikantgrupper, som efter färdigställandet avsträckan , väljer Rv 40 som det minst dåliga alternativet attnå , kommer att hänvisas till ett vägavsnitt vars standard inte ärdimensionerad för så stora trafikmängder. Den stora volym av gods ochpersontransporter som på landsväg måste förflyttas sträckan , hänvisas till en transportled med vägavsnitt som är klartundermåliga. Det är lätt att förutse ett ökat antal olyckor, somtransportkostnaderna stiger p.g.a. lägre genomsnittshastighet. Ökadmiljöbelastning är också en följd av den låga vägstandarden.Den ekonomiska situation som vårt land befinner sig i, ger inte utrymme atti dag kräva vidgade ramar för infrastruktursatsningar. Dock kanomprioriteringar ske inom den ram som i gällande planer reserverats för dettaändamål. En rimlig sådan omprioritering är, enligt vår mening, att projekteraoch påbörja byggandet av Rv 40 sträckan . Därmed kan densista länken i planen att förbinda landets två största städer med motorvägförverkligas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom givna ramar färdigställa Rv 40, sträckan , till motorväg.
mot · GK02T306 · 1996-10-07 00:00:00 — I det inre av finns ett stort grusvägnät. Stora delarav vägnätet har dessutom dålig bärighet. Delar avlänsvägnätet är avstängt för tung trafik några månader varjeår.Det dåliga vägnätet är till stort hinder för de areella näringarna, industrinoch turismen. Framkomligheten för boende är inte tillfredsställande. Dåligavägar är allmänt ett hinder för många bygders fortsatta utveckling.Under senare år har det beviljats stora anslag för att öka bärigheten,hårdbelägga och allmänt kvalitetshöja länsvägnätet.Behovet av bärighetsförstärkningar, beläggningar och andra kvalitets- ochtrafiksäkerhetshöjande åtgärder är dock fortsatt stort.I t ex finns totalt allmänna vägar. Av dessa ärknappt grusväg. Dessa grusvägar utgör alltså av dettotala allmänna vägnätet.En omfördelning av medel för att upprusta det finmaskiga länsvägnätet ärnödvändigt! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av medel till upprustning av länsvägnätet.
mot · GK02T307 · 1996-10-07 00:00:00 — Vägsträckan E 18/E 20 mellan och Vägen mellan och är Mellansverigestransportmässiga getingmidja och - vågar vi påstå - en avlandets sämre vägar i relation till sin betydelse. En ny väg ärviktig, inte bara för människor i regionen utan också för folkoch företag i , och - allamåste passera på den sträcka mellan och därtvå Europavägar kläms samman.Tidningen ägnade sex sidor åt i sinartikelserie med det talande namnet "Våra värsta vägar". Så här skriver manbl.a: "Den långa sträckan mellan och är enmardröm. Två Europavägar har blivit en. Trafiken på huvudstråkenStavanger-Oslo-Karlstad-Örebro-Västerås-Stockholm och Göteborg-Örebro-Eskilstuna-Stockholm får samsas på tolv meters bredd. Vägen ärsmal, kurvig och lömsk. Det finns sällan sikt för säkraomkörningar. Mötande trafik göms i svackor, som man inte upptäcker förrändet är försent. "Enligt Vi Bilägares undersökning har 14 människor mist livet påArbogavägen . Därtill kommer att 206 personer skadatsutmed sträckan. Sammanlagt har nästan 700 olyckor inträffat under sammaperiod.Det finns enligt vår mening utomordentligt starka säkerhetsskäl som talarför att vägen måste göras om. Många människor känner olust när de färdas påArbogavägen. Tempot är högt, vägen smal och sikten begränsad.Vägsträckningen känns minst av allt lämpad för omkörningar, något som oftaskapar svåra situationer idag.Därtill kommer att vägen har en onormalt hög andel tung trafik. Den ärhela , att jämföra med normala . I själva verket är denaktuella sträckningen den tyngst belastade på hela E 20 mellan ochStockholm. Vad gäller miljöfarliga transporter så är sträckningen en avSveriges tre mest belastade vägar.I den nationella väghållningsplanen för 1994-2003 fanns den aktuellavägen upptagen för åtgärd under 1994-96. planerade också enbyggstart under 1996.Trots de långt framskridna planerna lyftes projektet ut ur Vägverketsbudget , när verkets anslag skars ner.Skälet för detta var att byggnationen av drabbats av vissakostnadsökningar jämfört med investeringsplanen. Kostnadsökningar somdock inte var onormalt höga relativt jämförbara projekt.I delbetänkande föreslogs att endast projektmed en nettonuvärdekvot på +0,4 skulle utföras. Projektet E 18/E 20 beräknas efter vissa korrigeringar få en nettonuvärdekvot på +0,60.För närvarande pågår byggnation av . har de bådaprojekten gemensam sträckning och dras mindre än från varandra.Skjuts motorvägsbygget upp så kommer ekonomiska och miljömässigasamordningsvinster utmed gemensamma sträckningar att gå omintet. Detta innebär en onödig fördyring av projektet och därtill ett onödigtslitage på miljön.De reaktioner på beslut att lyfta bort somframförts till oss är entydiga. Det gäller oavsett om synpunkterna kommitfrån företagare, människor på stan, näringslivets organisationer ellerpolitiker.Regionen, liksom en stor del av landet i övrigt, behöver den nya vägen.Projektet bör prioriteras och finansieras inom ordinarie anslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vägsträckan av /E 20 mellan och .
mot · GK02T308 · 1996-10-07 00:00:00 — går rakt igenom , vilketinnebär stora olägenheter för de boende i form av buller,avgaser och längre köer. Det är inte ovanligt att timslångaköer uppstår, vilket för med sig svåra luftföroreningar i helaSöderköpingsområdet. En förbifart bör anläggas med detsnaraste för att komma till rätta med de trafik- ochmiljöproblem brottas med. Utbyggnadenbör prioriteras inom det totala anslaget för väginvesteringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbifart vid inom ramen för anslaget förinvesteringar i vägar.
mot · GK02T309 · 1996-10-07 00:00:00 — Väg E 20/E 18 mellan och Det planerade motorvägsbygget mellan och Örebroefter E 20/E 18 har försenats. Detta som en följd av attVägverket prioriterade bort vägavsnittet i sin planering.Projektet riskerar att inte bli färdigt förrän en bit in i nästasekel. Vägen är sämsta väg urtrafiksäkerhetssynpunkt, enligt forskare vid Statens väg- ochtransportforskningsinstitut. Europavägsträckningen mellanArboga och är av tidningen utsedd till en avvåra värsta vägar (Nr. 8 1996). Det är situationen på en av demest centrala vägavsnitten i idag.Investeringar i infrastrukturen framhålls som den mest verksammaåtgärden för att långsiktigt stärka näringslivet ekonomi och utvecklings-möjligheter i olika delar av landet. Efter att , särskilt då under den borgerliga regeringens tid, kraftigt ökat anslagenför om- och nybyggnad av det svenska vägnätet kan nu se frammot minskad resurstilldelning. I detta läge är det viktigt att prioriteringargenomförs över vilka projekt som skall färdigställas och vilken turordningsom skall gälla.En av de vägsträckor som har stor betydelse för landet är sträckan E 20/E 18 genom ochVästmanlands län. Betydande investeringar har lagtsned för att förbättra trafikföring, miljö och trafiksäkerhet. Tyvärr riskerarmycket av vinsterna med investeringarna att helt förskingras som en följd avatt projektet inte färdigställs. återstår sträckan attfärdigställa. Den aktuella vägsträckan framstår som alltmerproblematisk ur såväl framkomlighetshänsyn som ur trafiksäkerhetssynpunkt.Vägavsnittet är mycket hårt belastat med 11 000 fordon och är ävenstarkt olycksdrabbat. Vägsträckan måste, enligt vår mening, tillhöra deprojekt vilka ska prioriteras av Vägverket.Det aktuella vägavsnittet har inte bara stor betydelse för ochÖrebro län utan påverkar även andra län i . E 20/E 18 utgöräven förbindelselänk mellan och Göteborg.Samtidigt som arbetet med motorvägsbygget mellan och nuverkar att skjutas har betydande investeringar lagts ned iMälarbanans sträckning mellan och . Redan tidigt (underprojekteringsfasen) har poängterats att betydande belopp skulle kunna sparasom man utnyttjade det faktum att motorvägs- och järnvägssträckningarnalöper parallellt. Tyvärr verkar stora besparingar att frysa inne som en följd avatt motorvägsbygget inte kommer igång. Men än finns det tid. Enförutsättning är att inleder sin del av arbetet. En annanförutsättning är att regeringen avgör överklagandet som finns hosKommunikationsdepartementet. Annars riskerar hela projektet att hamna i ettmoment 22-förhållande. lågprioriterarprojektet eftersom det inte finns några pengar och lågprioriterardet därför det inte är överprövat. Med den hanteringen byggs det inga vägaroch skapas inget förtroende varken för vägverk eller aktuellt departement. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt utbyggnad av Europavägarna E 18/E 20 till motorväginom ramen för de medel som anvisats.
mot · GK02T310 · 1996-10-07 00:00:00 — Ny benämning på enskilda vägar Namnet "Enskild väg" för tankarna till att vägen är privatoch att endast ägaren till vägen får bruka den. Detta har inteminst framkommit i vårens diskussion om bidraget tillnämnda vägar.Enskilda vägar är samfällt ägda av flera fastigheter och drivs och under-hålls av samfälligheten. Om de får stats- och kommunbidrag till driften fårde heller inte stängas av utan var och en har rätt att färdas på de här vägarna.I antal kilometer är de också ungefär lika långa som samtliga riks- ochlänsvägar.Ett annat namn skulle kunna vara "Allemansvägar". Det talar om vad de äroch att det är vägar som alla som vill och behöver kan och får utnyttja. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny benämning på "enskilda vägar".
mot · GK02T311 · 1996-10-07 00:00:00 — Kommunerna utmed vägsträckan arbetat i nära samarbete medberörda vägförvaltningar och länsstyrelser för rubriceradvägsträcka.Dackevägen har en utomordentlig betydelse för regionen. Utredningar harvisat att kan upprustas med förhållandevis små medel för attuppnå den standard som dagens trafik kräver.Vägsträckan har en strategisk sträckning ochutgör en viktig livsnerv mellan de tre relativt starka centrer som ,och utgör. Vägen knyter alltså samman de regional-ekonomiskt svaga områden som ligger mellan de tre uppräknade centrumen.Likväl som vägen knyter samman med norr om genom kommunerna går genom ett i sydöstra regional-ekonomiskt prioriterat område som är i stort behov av en förbättradinfrastruktur.Det är viktigt att vägen etableras som en riksväg i hela sin sträckning ochges en gemensam benämning. Detta sker genom omfördelning av medel ochfinansieras inom aktuellt utgiftsområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam benämning av vägarna 23-138-34 Malmö-Växjö-Linköping samt att omfördelning av medel bör ske så att riksvägsstandarduppnås på hela vägsträckningen.