mot · GK02Ju918 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningEtt grundläggande krav på rättsväsendet är att det skagarantera rättssäkerheten för alla människor i samhället.Detta krav får inte ifrågasättas - inte ens i besparingstider.Principen om allas likhet inför lagen måste varjedemokratiskt samhälle slå vakt om.Miljöpartiet de gröna godkänner ramanslaget för utgiftsområde 4Rättsväsendet. Inom ramen gör vi en transferering av 10 miljoner från A 2Säkerhetspolisen till F 6 Rättshjälpskostnaderna.Ramanslaget godkänner vi, men med transferering inom ramen.Eftersom vi motsätter oss att den allmänna rättshjälpen överförs till i förstahand privata försäkringar, kan inte rättshjälpsområdet spara 114 miljoner år1998 som regeringen föreslår.Vidare är vi tveksamma till nedskärningarna inom kriminalvården.Eftersom frivården ska överta många brottsdömda från anstalterna behöverfrivården tillföras resurser för att de ska lyckas med uppdraget. Hur frivårdenkommer att lyckas med t.ex. de nya straffpåföljderna elektronisk övervakningoch samhällstjänst är avgörande för allmänhetens förtroende vad gälleralternativa straffpåföljder. Misslyckas frivården kommer alternativ tillfängelsestraff, som en utredning föreslagit, att bli svåra att genomföra.Miljöpartiet de gröna föreslår för att medel från Säkerhetspolisenöverförs till rättshjälpsområdet samt att åtgärder vidtas för att sänkaadvokatkostnaderna för allmän rättshjälp. Timkostnadsnormen för dessa harskenat iväg och är i jämförelse med andra yrkeskategoriers ökning stor. 1987tog en advokat för att försvara en person i brottmål.Sedan dess har beloppet ökat med . är timarvodetför biträden exklusive moms. har KPI,(konsumentprisindex) som beräknas av SCB och är ett mått pålevnadskostnadsökningen i , ökat . Biträdenasarvoden har ökat dubbelt så mycket som KPI. I jämförelse med t ex enindustriarbetarlön är ökningstakten den dubbla för advokaten. För att beräknatimkostnadsnormen har man utgått från allmänna advokater och derasomkostnader, vilket har visat sig vara helt felaktigt då dessa inte ärkostnadseffektiva.Omfattningen av Säkerhetspolisens arbete bör diskuteras och utredas. Detbehövs en öppen debatt om vad vi ska ha en säkerhetspolis till, vad som skallvara dess mål, vilka områden som ska ingå och vilka som eventuellt kanöverföras till andra organisationsformer etc. tror att det går attminska Säkerhetspolisens verksamhetsområden genom att överföra vissadelar till den vanliga polisen och till militären. På detta vis kan eneffektivisering och samordning ske.Förslag till lag om ändring ipolislagenMiljöpartiet de gröna finner det tillfredsställande attlagtexten ändras i syfte att inte begränsa antalet ledamöter ipolisstyrelser. Vi vill dessutom införa ännu en ändring somgaranterar att en representant för de tillkommunen/valda politiska partierna representerasi polisstyrelserna. utesluts de mindre partierna fråninsyn och inflytande över angelägna samhällsfrågor.BrottsförebyggandeprogramBrottslighetens orsaker måste angripas lokalt, och tidigainsatser för att hindra att ungdomar i riskzonen hamnar i enkriminell livsstil är av central betydelse. degröna anser det därför viktigt att de personer som ska ingå ilokala brottsförebyggande råd väljs bland de personer somhar baskontakt med ungdomar i riskzonen såsomspeciallärare, kuratorer, skolsköterskor, närpoliser,fritidsledare, socialsekreterare etc och att det inte blir devanliga personerna som brukar kallas, men som inte har dendagliga kontakten med ungdomar t.ex. rektorer, polisbefäl,eller chefer för myndigheter.Mäns våld mot kvinnorVåld som utövas i nära relationer, ofta dolt från omvärlden,utgör ett stort samhällsproblem. Det handlar om brott sominte är könsneutrala, utan har män som förövare och kvinnorsom offer. Våld mot kvinnor har samband med jämställdhetmellan kvinnor och män, maktfördelning mellan könen ochmäns syn på kvinnor. Det är förövarnas, männens, beteendesom skall ändras och inte kvinnors handlingsutrymme somskall begränsas i form av olika skyddsanordningar ochinsatser i efterhand. Sexualiserat våld som samlingsbegreppför våldtäkt, misshandel, pornografi, incest, prostitution ochdylikt är extrema exempel på obalans i maktförhållandetmellan könen. Ett sätt att ändra denna ojämna maktbalans äratt formulera lagarna och åtgärderna ur kvinnors erfarenhetsamt ändra terminologin så att den beskriver verkligheten urett kvinnoperspektiv. Det krävs ett snabbt, samordnat ochkonsekvent agerande från myndigheter, organisationer ochenskilda vid våld mot kvinnor. Information om orsaker till,och mekanismerna bakom, mäns våld mot kvinnor måsteföras ut på ett systematiskt och genomtänkt sätt till allapersonalkategorier som kommer i kontakt med misshandladekvinnor. Alla berörda handläggare vid polis,åklagarmyndigheter samt domstolar skall kontinuerligtutbildas i dessa frågor. En grundförutsättning för att kvinnorskall våga anmäla att de utsatts för brott är att kvinnorna harförtroende för rättsväsendet. Jämställdhet kan inte uppnåsförrän vi utplånat våld och hot om våld i kvinnors liv.Eftersom en kommission redovisat sina förslag till ändringari lagen samt utrett problemen i Kvinnofrid SOU 1995:60avhåller vi oss från att nu komma med förslag. Miljöpartietde gröna bifaller kommissionens åsikter och väntar attregeringen gör detsamma i en kommande proposition.Stöd till brottsofferEftersom den utredning som är tillsatt för att se över hur deåtgärder som har vidtagits inte är klar förrän utgångenav , får vi avvakta med förslag. Utredningen tar uppfrågeställningar om de åtgärder som sätts in är de somverkligen behövs, om de resurser som finns används på bästasätt och hur lagändringar samt andra insatser har fallit ut ipraktiken. Till utredningen är en referensgrupp medföreträdare för ideella organisationer knuten.Europolkonventionen,ochspecialkommissionen inomÖstersjöområdetIstället för att satsa på med 176 medlemsstater ochett etablerat samarbete som har fungerat, satsar regeringen påsmå mini-interpol. Vad som föranleder regeringen att tro attdessa organisationer bättre kan lösa problemen med denökade internationella brottsligheten har inte framlagts. Ibudgetpropositionen står att anledningen är att samarbetetmed andra länder ger större möjligheter att lyckas medinsatser mot den gränsöverskridande brottsligheten och att enarbetsgrupp med uppgift att kartlägga den internationellaekonomiska brottsligheten tillkallats. , somgrundades , har sakta fått växa fram underifrån, inteuppifrån, utifrån juridiska diktat som de politiska initiativsom är på tal i exempelvis eller Europol. Ett ökatsamarbete mellan och tullen är att föredra.Narkotikan flödar som aldrig förr till . Trots nedskärningar avtullen och ändrade kontrollrutiner hävdas det att lika stora beslag görs samtatt antalet ingripanden på gatunivå har ökat. Anledningen är kanske att dethar blivit en ökad införsel av narkotika sedan EU-inträdet. Schengenavtaletinnebär slopad gränskontroll av personer inom . Eftersomdet tillverkas narkotika i dessa länder som de har ennarkotikaliberal syn och inte ser lika allvarligt på innehav för personligtbruk,kan vi förvänta oss en ytterligare ökad införsel av narkotika. Regeringenutser narkotikabekämpningen som ett för polisen prioriterat område, men dethjälper inte med registrering i SIS (stordatorn) om man låterungdomar komma och gå genom gränserna med besök på helt legalaknarklokaler i t.ex. , och i länder där polisen inte tycker attdet är allvarligt att bruka knark. ungdomsmottagning i Stockholmnoterade att antalet unga människor som behandlades påungdomsmottagningen för att de injicerar heroin ökade med140 % i jämförelse med föregående år. Enligt undersökningar är tendensenatt ungdomars missbruk förskjuts mot tyngre droger. För att komma åtstorhandlarna, vilket är EU:s och strategi, är riskenuppenbar att ungdomarna blir de som får betala för regeringens politik.Schengenavtalets förpliktelser i praktiken, som inte diskuterats ijustitieutskottet, ej heller på annat sätt i samhällsdebatten, kostar pengar.Regeringen har inte avlämnat någon redogörelse för hur stort beloppet är, hurdet drabbar polisanslaget eller vilka andra konsekvenser det för med sig.Slutförhandlingarna inför undertecknandet av beräknas varaklara före utgången av 1996. När det beslutet fattats kan ingen ändring avavtalet ske. kräver en fullständig redovisning till av deomfattande genomförandedokument som finns, innan regeringen genomförslutförhandlingarna.Ett modernt rättsväsendeRättsväsendet ska fortsätta att utveckla modernaorganisations- och arbetsformer. Regeringen förespråkar atten samlad IT-strategi skall utformas och satsningen på nyteknik skall fortsätta. de gröna anser att vi gårmot ett kontrollsamhälle där allt mer av våra liv går att spåraoch kontrollera i databaserade register vilka har allt snabbaresöksystem och globala nätverksanslutningar. Steg för steggenomförs lagar som möjliggör för myndigheter att avlyssna,kontrollera och registrera människor. Lagstiftningen bör intebygga på att staten är god. Register som byggs upp för attbekämpa brottslighet är desamma som kan användas motmänniskor i andra syften. anser att denpersonliga integriteten måste skyddas, ibland på bekostnadav effektiviteten. Registrering av människor i polisregisterskall ske först när dom är avkunnad och den anklagadebedömts skyldig. Kameraövervakning på offentliga platserskall inte kunna ske utan tillstånd, och synlig information omatt kameraövervakning sker skall finnas. Regeringen måstegöra en samlad analys över redan införda och kommandelagförslag och se helheten av det samhälle som skapasgenom en utökad kontroll och registrering av medborgarna.Nya lagförslag på utökade kontrollmöjligheter sker förnärvarande steg för steg utan en samlad analys avkonsekvenserna och en översikt över myndighetersbefogenheter.RegisternämndenEn ny myndighet inrättades för att öka kontrolloch insyn vid utlämnandet av uppgifter ur polisregister iärenden enligt säkerhetsskyddslagen. skallockså följa Säkerhetspolisens registrering av uppgifter ipolisregister, särskilt med avseende på förbudet mot attregistrera enskildas åsikter enbart av det skälet att de genomorganisationstillhörighet eller på annat sätt gett uttryck för enpolitisk uppfattning.Miljöpartiet, som var kritiskt till flera punkter i säkerhetsskyddslagen, fickingen representation i , ej heller något annat kritiskt inställtparti. Endast s och m, som var positiva till utlämnandet av uppgifter urpolisregister, blev representerade. anser att alla partier skall haen representant med i en så viktig och kontroversiell fråga. Det är viktigt medparlamentarisk insyn i hemliga angelägenheter. Regeringen fastställer att dendemokratiska insynen på detta sätt har ökat. Ja, med ett parti men dendemokratiska insynen är inte tillgodosedd.Samverkan med åklagareVi vill i detta sammanhang lyfta fram miljöbrotten. Det är avytterst stor vikt att samverkanformerna mellan polis ochåklagare när det gäller planering, kontakt medtillsynsmyndigheterna och gemensam utbildning utvecklas.Särskilda insatser för att förstärka utredningskompetensenmåste göras. Miljöbrotten har tyvärr glömts bort vid tidigaresamverkansreformer.Åtgärder mot denekonomiska brottslighetenRegeringen vill nu ta krafttag mot den ekonomiskabrottsligheten och ämnar upprätta en ekobrottsmyndighet.Miljöpartiet ser positivt på att nya strategier enligtRiksdagens revisorers förslag och förslagen i rapportenEffektivare ekobrottsbekämpning genomförs.Till ekobrotten räknas miljöbrotten, vilket inte får glömmas bort, när dennya myndigheten byggs upp och när nya strategier antas. I arbetet med attbygga upp och säkra kompetensen skall ekologer/biologer och personalutbildade i miljörätt och miljökunskap knytas till myndigheten. Dessa skautveckla ett nära samarbete mellan olika myndigheter, specialister och de skaarbeta problemorienterat. Miljöbrottsutredningar skall bedrivas i fastaåklagarledda arbetsgrupper, i vilka poliser, ekologer och andra specialisteringår. Den beskrivning regeringen ger av hur den nya myndigheten skaorganiseras tillgodoser även en ny strategi när det gäller att utredamiljöbrott.Det är av avgörande betydelse att miljöbrotten ingår och görs tydliga vidplaneringsarbetet om en reformerad hantering av miljöbrottslighet skakomma till stånd.UngdomsbrottslighetOm ungdomar begår brott måste fängelsestraff undvikas.Högsta domstolen skriver i mål nr B 3345/96 den 2 oktober1996 följande: "Med påföljdssystemets nuvarandeutformning och då omständigheterna inte är sådana attskyddstillsyn kan komma i fråga, föreligger som alternativendast ett överlämnande till vård inom . Valetstår sålunda mellan å ena sidan ett mycket ingripande, mennoga reglerat fängelsestraff och å andra sidan en sådan förden unges återanpassning klart lämpligare påföljd, somöverlämnande av berört slag kan utgöra. Någon möjlighet fören allmän domstol att påverka innehållet i och längden avvården inom finns inte. Det är därmed ocksåsvårt för domstolen att i det konkreta fallet bedöma påföljdenoch göra en avvägning mot andra likvärdiga fall. Särskilt vidmycket grova brott ger valet mellan fängelse och vård inomsocialtjänsten inte utrymme för ett tillräckligt nyanseratställningstagande, och domstolarna ställs alltså i dylika fallinför en mycket vansklig uppgift. "anser att domstolen bör få större inflytande när det gällerstrafftid samt innehållet i en åtgärdsplan, i vilken det ska framgå även vilkarestriktioner gällande permissioner etc som ska gälla. ochfrivården inom kriminalvården bör samarbeta i omhändertagandet av ungabrottslingar, båda myndigheterna har värdefull kunskap att tillföra.Samhället måste reagera och agera snabbt, redan vid detförsta brottstillfället. Detta kan ske genom "medling" mellanbrottsling och brottsoffer, syftande till en uppgörelse. Densom har begått ett mindre lagbrott får genom medling chansatt göra rätt för sig utan att hamna i något kriminalregister.Den reparativa sidan av påföljden, som handlar om att ställatill rätta och minska skadeverkningarna av brottet, börbetonas mer än . Brottsling och brottsoffer bör ocksåkonfronteras för att båda ska komma till insikt ommänniskan på respektive sida. På detta sätt kan offretspsykiska skador minskas.Fördelning påanslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inomutgiftsområde 4.4RättsväsendetRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringenmiljontal kronormiljontal kronor199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet208252111521817000AnslagA 1Polisorganisationen104881080811179A 2Säkerhetspolisen509527545-10-100-100B 1Åklagarväsendet627622645C 1Domstolsväsendet m.m.291630173120D 1Kriminalvården383738103947E 1Kronofogdemyndigheterna129812961337F 1Brottsförebyggande rådet252627F 2Rättsmedicinalverket166167173F 3Gentekniknämnden222F 4Brottsoffermyndigheten101010F 5Ersättning för skador på grund avbrott727375F 6Rättshjälpskostnader85473773710100100F 7Diverse kostnader förrättsväsendet101111F 8Bidrag till vissa internationellasammanslutningar333F 9Bidrag till brottsförebyggandearbete777 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till utredning av frivårdensutökade ansvar i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till utredning omersättningskostnaderna till rättshjälpsbiträden och offentliga biträden ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till utredning avSäkerhetspolisens verksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i polislagenatt det klart framgår att ledamöter från samtliga av de till kommun/landstingvalda partierna skall finnas representerade i polisstyrelserna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personer med daglig kontakt och kunskap om ungdomar skallingå i de lokala brottsförebyggande råden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla i samarbete med Tullen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning av Schengenförhandlingarna i form av enskrivelse till före slutförhandlingarna,8. att hos regeringen begär en samlad redogörelse med analys avgällande samt planerade lagar som ger samhället rätt att kontrolleramedborgarna i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser att det klart framgår att ledamöter från samtliga riksdagspartierskall finnas representerade i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nya ekobrottsmyndigheten även får direktiv att handläggamiljöbrottslighet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid ungdomsbrott införa obligatorisk medling eftergodkännande av brottsoffret,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att domstolarna skall ha inflytande över de åtgärder som skallvidtas vid grova ungdomsbrott,13. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen på anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föråren 1998 och 1999 enligt tabell.