mot · GK02Sk371 · 1996-10-07 00:00:00 — Kristdemokratiskautgångspunkter förskattepolitikenKristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrånförvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social ochekologisk marknadsekonomi och eftersträvar utveckling ochstabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerande marknads-ekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisksamsyn och förutsätter stabila spelregler.Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, oftainformella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighetoch personligt ansvarstagande är viktiga fundament. Dettaunderlättar ekonomins funktionssätt genom att det sänkertransaktionskostnaderna och därmed leder till ökadeffektivitet i ekonomin.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället.Den måste bygga på förvaltarskapets principer. Den kristna förvaltarskaps-tanken betonar människans personliga och kollektiva ansvar för sig själv,sina medmänniskor, efterkommande generationer, samt för den fysiska livs-miljön. Marknadsekonomin måste styras av ett ekologiskt ansvarstagande.Det måste också avspegla sig i skattepolitiken.En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa en acceptabelinkomstfördelning. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inomett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar för enjämnare inkomstfördelning. Skattepolitiken är ett viktigt instrument för detta.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapaförutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Skatternas omfattning och utformning måste stödja en sådan utveckling. Enökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri somden alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker detskatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Därmed skapas ökademöjligheter att förstärka välfärden, vård, social omsorg och åstadkomma enrättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. Kristdemokraternaeftersträvar en ekologisk och social marknadsekonomi, vilket fårkonsekvenser för den skattepolitik vi vill föra.SkatternassamhällsekonomiskaverkningarBåde teoretiskt och empiriskt kan exempel ges på hur skattersnedvrider resursanvändningen och minskar effektiviteten iekonomin. Hur skadliga skatterna är för tillväxten beror påhur de tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kankonstrueras så att de ger olika stora effekter påskattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget ärdesto svårare blir det att undvika snedvridande effekter.Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k. skattekilarna. Innebörden avdetta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en partbetalar en annan part för en vara eller tjänst och vad den andra parten får ut.Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre änden lön arbetstagaren får ut netto. Det konsumenten betalar i butiken för envara överstiger väsentligt den summa säljaren får. Resultatet av detta blir atten inte oväsentlig del utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trotsatt de skulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna somsamhällsekonomin i stort. Det innebär en välfärdsförlust om inte använd-ningen av de skattemedel som tas in har fördelar som uppväger dessa nack-delar.Tillväxtproblemen , som bland annat förklarades av fel-aktigt utformade skattesystem, ledde till att flera skattereformer genomfördesunder 80-talet inom OECD-området i syfte att förbättra resursanvändningen.Så skedde även i - först i mindre skala 1983 och 1984 och sedan ioch med den stora skattereformen 1990. Två uttalade ambitioner med skatte-reformen 1990 var att främja arbete och sparande.Den svenska utvecklingenSverige har fortfarande ett av världens högsta skattetryck, ca52 % av BNP. Historiskt sett har det höga svenskaskattetrycket, och utformningen av skattesystemet, lett tillsvag produktivitetsutveckling, blygsamt nyföretagande ochlågt intresse att satsa riskvilligt kapital i svenska företag.Skattereformen, tillsammans med en rad strategiskaskattesänkningar som genomfördes underfyrklöverregeringen, förbättrade situationen för företagandeoch sparande. De massiva skattehöjningar som densocialdemokratiska regeringen i rask takt drivit igenom eftervalet går dock i rakt motsatt riktning.Expansionen av de offentliga utgifterna under de senaste decenniernakrävde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatterna minska-de arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade i viktigaavseenden dynamik och utveckling i näringslivet.Kombinationen av en internationell högkonjunktur och devalverings-politiken gav ett felaktigt intryck av att de ekonomiskaproblemen var lösta. Under den långvariga högkonjunkturen på 1980-taletborde finanspolitiken varit stark och statens finanser uppvisat stora över-skott. Så var ej fallet. I själva verket kan man uttrycka det som att Sverigehade en "dold" arbetslöshet som var betydligt högre än den redovisade.Avregleringen av kreditmarknaden före skattereformen i kombination meden redan hög inflation ledde till ett drivhusklimat där det blev lönsammare attlåna än att spara. Den förda politiken medförde en extremt hög privatkonsumtion på konstlad väg. På kort sikt dolde den obalanserna i de offent-liga finanserna och de höga skatternas skadliga inverkan på samhällsekono-min genom bland annat onormalt stora momsintäkter.Dessa skevheter ledde till en kraftigt minskad produktion, vilket ocksåmedfört en stigande arbetslöshet. Den offentliga sektorns utgifter på grundav arbetslösheten har ökat som inkomsterna minskat. Underskotteti den offentliga sektorn har ökat kraftigt.Mål för en kristdemokratiskskattepolitikHuvuduppgiftenSkattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentligverksamhet. Utifrån de i avsnitt 1 redovisadekristdemokratiska utgångspunkterna för skattepolitiken ärden också ett viktigt instrument för att uppnå mål som fullsysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvisfördelningspolitik, god miljö och hushållning mednaturresurser. Skattepolitik får inte bara vara att på ett enkeltsätt tillföra statskassan inkomster, utan den måste vila på enideologisk helhetssyn. måste skatterna ha enutformning som gör att de får en bred acceptans och inteleder till skatteundandragande och bristande skattemoral.Skattesystemet måste också vara utformat så att dessnegativa effekter på samhällsekonomin blir så små sommöjligt.Förebygg målkonflikterVid utformningen av skattepolitiken kan olika målkonflikteruppstå. Exempelvis kan en skattesänkning för företag te sigorättvis om man höjer t.ex. bensinskatten, någotsom ska betalas av hushåll med lägre inkomster. Då är detviktigt att ha ett mer långsiktigt perspektiv och fråga sig ominte skattesänkningen för företagen i sin tur kan medföraökade investeringar, nya jobb tillkommer, vilket i sin turgenererar nya skatteinkomster och minskade kostnader förarbetslöshet vilket på innebär att utrymme skapasatt sänka det totala skattetrycket.En annan vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å enasidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet,likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination medkrångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet ochurholkar därmed också skattemoralen.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är att verka för ettskattesystem som så långt som möjligt är långsiktigt stabilt, är någorlundaenkelt, främjar en god ekonomisk utveckling och därmed minskarmålkonflikter och en urholkad skattemoral.Successivt sänkt skattetryckDet svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dockinte sänkas så att det rubbar den samhällsekonomiskabalansen eller leder till problem med finansieringen av engod utbildning, vård och omsorg. Skattetrycket bör inteöverstiga av BNP och på måste skatternasänkas under denna nivå. I samband med en skatteväxlingdär skatter på arbete växlas mot skatter på energi,miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kan successivtkrympande miljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till ensänkning av skattetrycket.EuropaperspektivetMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster,personer och kapital är det inte möjligt att hålla en väsentligthögre eller annorlunda skattestruktur än i grannländerna.MervärdesskattenInom Europeiska unionen, EU, pågår ett intensivt arbete medett system för mervärdesskatten som kan ersätta dennuvarande övergångsordningen. Som en första åtgärd harkommissionen föreslagit att en ram på mellan 15 och 25procent ska gälla för att förhindraatt skillnaderna mellan medlemsländerna ökar. Ett systemmed ursprungsmärkning skulle aktualisera frågan om ettclearingförfarande mellan länderna för att säkerställa denationella skatteunderlagen. Ytterligare frågor påmervärdesskatteområdet gäller skatteplikten för guld ochskattesatserna för vissa jordbruksvaror med låga skattesatser.Vidare har frågan om en lägre mervärdesskatt på tjänstertagits upp i olika sammanhang.Kommissionen har presenterat en promemoria omharmonisering på skatteområdet. Kravet på enhälliga skattebeslut och densplittrade behandlingen av skattefrågor har gjort det svårt att få till stånd enharmonisering. Aktuella frågor gäller bland annat synen på skattekonkurrensmellan länderna, subsidiaritetsprincipens tillämpning på skatteområdet ochrisken för att medlemsländerna förlorar sin suveränitet i en allt mer globalekonomi.Inom EU:s regeringskonferens diskuteras bland annat en övergång tillmajoritetsbeslut när det gäller skatter på miljöområdet. Kristdemokraternaanser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå till majoritetsbeslut pådetta område, bland annat därför att det skulle förbättra möjligheterna att fåtill stånd en gemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skullevara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . EftersomSverige redan har miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxidsamtidigt förbättra svenska företags konkurrenssituation.PunktskatternaDe punktskatter som har harmoniserats inom EU har medgränshandel att göra. De skatter som har harmoniserats gällerför tobak, olja och alkoholprodukter. De grundläggandeprinciperna är att produkterna ska beskattas där dekonsumeras och att underlätta rörlighet.De mineraloljor som omfattas av harmoniseringen är de som används sommotorbränsle och för uppvärmning. Det finns dock ett 70-tal olika undantagfrån mineraloljedirektivet. Kommissionen vill tidsbegränsa alla undantagenoch införa minimiregler.Punktskatterna i EU:s medlemsländer har harmoniserats i mindre grad änmervärdesskatterna. Olikheterna (skattesatser utöver miniminivå för de trehuvudgrupperna tobak, olja och alkoholprodukter) beskär i hög gradmedlemsländernas skattepolitiska handlingsfrihet. Varje gång en medlems-stat höjer en viss punktskatt måste den beakta att produktion och skatte-intäkter riskerar att förloras till grannländer som har en lägre skattesats församma produkt eller till konkurrerande produkter.Kristdemokraterna anser att punktskatter på alkohol och tobak ska höjasminst i takt med inflationen.En annan viktig fråga som rör alkoholprodukter och EU är gemenskapensregler för införsel av alkohol till . I förhandlingen om medlemskap iEU fick , och en rättighet att ha mer restriktivaregler för införsel av bland annat alkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt.Kommissionen anser att detta undantag ska upphöra den 1/1 1997. Förhand-lingar om fortsättningen pågår mellan och EU. Kristdemokraternaanser att ska hävda ett fortsatt undantag.EnergiskatterEnergibeskattningen ska utformas så att miljöbelastandeenergislag beskattas hårdast medan introduktionen avmiljövänliga och förnybara energislag premieras.En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks somskatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs.Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel och1993 medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer -huvudsakligen egenanställd arbetskraft och kapital - minskade med mer änen tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörligabeskattningsunderlaget - arbetskraften - så att det har varit möjligt attåtervinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra merrörliga beskattningsunderlagen.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan för arbets-kraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. Men för att undvikaökade budgetunderskott har medlemsstaterna genom skatteomstruktureringarprioriterat behovet att finansiera nettokostnaderna av skattereduceringen påarbetskraft, antingen genom utnyttjande av alternativa inkomstkällor ellerutgiftsneddragningar. Alternativa beskattningsformer är till exempel nya ellerhöjda miljö- och energiskatter.Under en längre tid har inom EU pågått ett arbete som syftar till gemen-samma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuterats underåren. Senast har kommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skullevarje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta neddenna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet . Under våren1996 har rådet uppmanat kommissionen att komma med ett nytt förslag påhur energi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet avkoldioxid. driver kravet på att den svenskaregeringen ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt.Aktuella kristdemokratiska ställningstagandenFör fler jobb i små företagBeskattning av riskvilligt kapitalSkattereduktionen för riskkapitalinvesteringar är ett sätt att fåfram privat riskkapital med den större risk det innebär attköpa aktier i små, onoterade företag och kravet att binda sininvestering i fem år.Vi beräknar kostnaden till 1997 och därefter per år.Dubbelbeskattningen bortRiskkapitalförsörjningen är ett av huvudproblemen förmindre och medelstora företag. föreslårdärför att dubbelbeskattningen på riskkapital avskaffas i tvåsteg. 1997 sänks utdelningsskatten till för att frånoch med 1998 helt avskaffas. Därmed uppnås likvärdigavillkor mellan riskfritt sparande i bank och risksparande iaktiebolag. Inkomsterna minskar 1997 med 3 250 miljonerkronor och 1998 och de följande åren.Royaltyskatt bortInnovationsklimatet måste förbättras. har enonormalt stor export av patent och uppfinningar som iställetexploateras i andra länder. vill ökaexploatering och produktion av patent och uppfinningar iSverige och föreslår därför att royaltyinkomster befrias frånskatt . Beräknat inkomstbortfall 50 miljonerkronor.Återgång till tidigaremomsredovisningsperioderEn åtgärd som vittnar om bristande förståelse förföretagandets villkor är beslutet att tidigareläggaredovisnings- och betaltidpunkterna för moms från den 5:e iandra månaden till den 20:e efterredovisningsperioden. Åtgärden försämrar företagenslikviditet. Det måste dessutom anses principiellt felaktigt ska betala moms för varor eller tjänster innan man självfått betalt av kunderna. Den nu föreslagna återställaren avmomsperioden gäller endast för företag med enårsomsättning . Vi föreslår enåtergång för samtliga företag till de tidigare reglerna förmomsinbetalning. Månadsredovisningen accepteras.Inkomsterna beräknas minska med 140 miljoner kronor1997, 1998 och 420 miljoner kronor1999.För fler jobb itjänstesektornHemtjänstTjänstesektorn bedöms vara den stora framtidatillväxtsektorn. Försäljningen av tjänster kommer i framtidenfå ett allt större utrymme i relation till varuproduktion- ochförsäljning. För att detta skall ske måste den ekonomiskadiskriminering som finns av tjänsteföretag minska.Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattashårdare än kapital. Tjänsteföretagen har allmänt varit högrebeskattade än industriföretagen . Stimulanserför att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skullefå stora effekter på antalet nya jobb. Ett ökat utrymme förtjänstesektorn är angeläget också urresurshushållningssynpunkt.Cirka 45 procent av allt arbete som utförs sker i hemmen. Hushållssektornhar alltså en stor potential vad gäller nya jobb. Genom de höga så kalladeskattekilarna är den vita marknaden för denna typ av hushållstjänster i stortsett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dock mycket omfattande.Vi vill, som en första åtgärd, genom direkta statliga bidrag stimulera vissatjänster till hushållen enligt den modell som permanentats i . Syftetär att alla hushåll skall ha råd att köpa tjänster, exempelvis städning, tvättoch trädgårdsarbete. I denna modell med direkt statligt bidrag skulle vi ocksåvilja inbegripa privat barnomsorg och hälsovård. En sådan inriktning skullemedföra ökad konkurrens inom ett område som domineras avkommunal verksamhet. Kostnaden för staten är beräknad till 300 miljoner1997, 600 miljoner 1998 och 900 miljoner 1999.Skattereduktion på byggnadsarbetepå bostadshus () m.m.Kristdemokraterna har i många sammanhang lyft frambehovet av att stimulera hushållens köp av renoverings-,underhålls- och reparationsarbeten. I jämförelse medregeringen vill vi dock se en bredare bas förstimulansåtgärder. Vi vill även ha en högre subventionsgradän den regeringen föreslår i föreliggande proposition. Vårmålsättning är att eliminera de skattekilar som gör det nästintill omöjligt för privatpersoner att köpa tjänster.En ytterligare skillnad mellan vårt förslag och regeringens är dentidsmässiga omfattningen och motivet för stimulansåtgärden. Regeringen ärtydlig i att betona att detta är en konjunkturåtgärd i syfte att tillfälligtsänkaarbetslösheten i en viss bransch. Vi för vår del menar att hushållssektorn haren stor potential som en framtida stor och arbetskraftsintensiv bransch.Förutsättningen för att denna näring skall växa sig stor och bli bestående äratt reglerna får gälla permanent. Vi har i vårt budgetalternativ för åren 1997till och med 1999 finansierat ett minskat skattebortfall med 2 000 miljonerkronor utöver regeringens förslag , utöverregeringens förslag och mer än regeringensförslag för 1999.Vi vill, förutom husrenoveringar av olika slag, i detta också inbegripabilreparationer, större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär och olikainstallationsarbeten av till exempel vitvaror och datorer.För att ett hushåll skall välja att anlita någon med möjligheten tillskattereduktion så måste denna reduktion vara så stor att det lönar sig bättreatt köpa tjänsten än att utföra arbetet själv eller köpa tjänsten svart. Viföreslår av detta skäl att skattereduktionen för ROT-åtgärder inomhushållssektorn skall vara av arbetskostnaden, dock högst 30 000kr . Därmed kan skattekilen för de flesta personer elimineras.Skattebefrielse för individuellakompetensutvecklingskontonÖkad personlig kompetens är helt avgörande för att Sverigeska kunna hävda sig på världsmarknaden med höga löner. Viska inte konkurrera med enkla produkter som kan framställasi andra länder. Istället är det genom en hög utbildningsnivåoch avancerade produkter som kan ligga iutvecklingens framkant. Kompetens omfattar förutomformell utbildning också erfarenheter, praktiska färdigheter,personligt kontaktnät, personlighet och attityder.Det bör vara ett gemensamt intresse för arbetsgivare och varje anställd iföretaget att utveckla medarbetares kompetens för att utveckla såväl företagetsom den enskildes personliga kvalifikationer. Avdragsrätt föreligger förutbildning som arbetsgivaren initierar och betalar.Kristdemokraterna anser att skattelagstiftningen bör medge möjlighet attmed full avdragsrätt föra upp medel på ett för arbetsgivaren och den enskildegemensamt kompetensutvecklingskonto. De belopp som genom förhandlingförs upp på kontot skall enbart kunna användas för den enskildes egenkompetensutveckling. Med denna möjlighet är vi övertygade om att detgemensamma ansvaret och den individuella drivkraften skulle gynna allaparter. Kostnaden är beräknad till 1997, 500 miljonerkronor 1998 och 1999.Skatteväxling för miljönSkatteväxling för miljön och jobbenSkatteväxling innebär sänkta skatter på arbete och höjdaskatter på miljöfarliga utsläpp och ändliga resurser. Priset påarbete är högt i . Det gäller inkomstskatter,arbetsgivaravgifter och moms på varor och tjänster.Samtidigt är kostnaden för att belasta miljön medmiljöfarliga utsläpp relativt låg. Skatteväxlingsmodellen villta tillvara båda dessa fenomen . Genom att växlaskatt på arbete mot skatt på miljöbelastning kan två viktigamål nås - ökad efterfrågan på arbetskraft ochminskad miljöbelastning.AvfallsskattFör att åstadkomma en anpassning till kretsloppsprincipenföreslår vi att en avfallsskatt införs enligtAvfallsskatteutredningens tidigare presenterade förslag.Inkomstförstärkningen blir per årunder perioden.Skatt på kärnkraftDen avreglerade elmarknaden i kombination med en relativtfri nordisk elmarknad innebär att man vid förändring avproduktionsskatterna på elektrisk kraft har fler hänsyn att taän tidigare. Effekten av ensidiga skatteökningar kan bli merav import av exempelvis fossilbränslebaseradkraftproduktion. Ett högre skatteuttag på kärnkraftsbaseradelproduktion ligger dock i linje med strävan att långsiktigt geen riktigare prisbild när det gäller kraftproduktion. Densänkning av skatten på kärnkraftsproducerad el somregeringen nu föreslår avvisas. Intäkterna beräknas till 290miljoner kronor per år.Beskattning av arbeteVärnskatten bortSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen omlika lön för lika arbete får inte via skatte- ochbidragssystemen resultera i principen om lika inkomstoavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål omenkelhet och en maximal marginalskatt om måstefortsatt gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till 20procent och den så kallade värnskatten därmed slopas.Införandet av värnskatten är ett allvarlig brott motskattereformen. Något tydligt besked om hur regeringentänker sig att hantera värnskatten ges inte ibudgetpropositionen.Värnskatten skulle enligt regeringspartiet bidra till att minskaarbetslösheten men Socialdemokraterna har bevisligen totalt misslyckats medatt få ned arbetslösheten. Pengarna från värnskatten går inte direkt till dearbetslösa. De kan fritt användas av politiker till de områden som de anser ärviktiga för stunden. Detta är ytterligare ett bevis på att det inte är någon braidé att försöka "öronmärka" skatter.Kristdemokraterna vill istället för värnskatten slopa grundavdraget vid denstatliga beskattningen. Detta höjer inte marginalskatterna men sänkerskattetrycket med netto 2,5 miljarder år 1997 och 1998.Nej till höjd marginalskattRegeringen föreslår en begränsad uppjustering avskiktgränsen vilket innebär att skiktgränsen för statliginkomstskatt förblir oförändrad, , även 1997.Detta medför att ca 60 000 personer ytterligare kommer attbetala statlig skatt, som de som redan nu befinnersig över gränsen måste betala mer . Tusentalsarbetstagare, främst tjänstemän med måttliga inkomster,kommer att få betala statlig skatt, som personersom redan nu ligger över gränsen får en minskad disponibelinkomst. Detta kommer att leda till en minskning avarbetsutbudet vilket är negativt för den svenska ekonomin,oavsett om vi befinner oss i av arbetslöshet eller ej.Både förslaget om bibehållen skiktgräns och det faktum attvärnskatten uppenbarligen kommer att permanentas går sticki stäv med skattereformen. Effekterna av en bibehållen statligskatt om kan komma att påverka den svenskaekonomin mycket negativt. avvisarregeringens förslag att frysa skiktgränsen för statliginkomstskatt. Statens intäkter minskar med ca 900 miljonerkronor 1997.EgenavgifterEgenavgifter bör användas för att finansiera delar avexempelvis sjuk- och arbetslöshetsförsäkring. Det är dockav stor betydelse att effekterna ur fördelningspolitisksynvinkel belyses av det samlade uttaget av kommunalskatt,statlig skatt och egenavgifter.