mot · GK02Ub491 · 1996-10-07 00:00:00 — Högskolan har mycket stor betydelse för regionensutveckling. Därom tycks de flesta bedömare numera helteniga. Tillgången på arbetskraft med högskoleutbildning,särskilt inom det tekniska och naturvetenskapliga området,men även inom design, informationsteknologi, språk ochekonomi avgör om regionens näringsliv skall förmås att klaraden snabba övergång till mer kunskapsintensiv produktion avvaror och tjänster som pågår. Alternativet är stagnation,mycket hög arbetslöshet och samhälleligt förfall.Benägenheten att söka till högskolan har ökat mycket kraftigt . Detta gäller i särskilt hög grad i . I allavästsvenska län utom och ökade under tioårsperioden1984/85-1993/94 den s.k. rekryteringstätheten (antalet högskolenybörjareper invånare, oberoende av var studierna ägde rum) mer än vadriksgenomsnittet ökade. Under en följd av år har vidare söktrycket (antaletbehöriga förstahandssökande per plats) till utbildningsprogrammen vid devästsvenska högskolorna varit klart högre än vid övriga mindre ochmedelstora högskolor och ofta överträffat söktrycket vid de mindreuniversiteten.Med avses i detta sammanhang sex län: ,, , , , samtÄlvsborgs län. Bortsett från och kranskommunerna iGöteborgs omedelbara närhet t.ex. och är utbildnings-nivån i mycket låg och många av kommunerna tillhör dem, somhar den allra lägsta andelen högutbildade i riket.Detta mönster gäller även teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Sett pånationell nivå har utbyggnaden av ingenjörsutbildningen skett snabbare änökningen av antalet behöriga sökande. Antalet platser har i praktiken visatsig större än antalet sökande, och åtskilliga utbildningsplatser har ståtttomma vid läsårets början. Detta gäller emellertid inte ingenjörsprogrammenvid de västsvenska högskolorna. Tvärtom har det här funnits gott omkvalificerade sökande till många program och flera av högskolorna har gjortbetydande överintag. Denna tendens gäller även sökandetrycket till densärskilda N/T-satsningen. Medan praktiskt taget samtliga högskolor i rikethaft svårt att fylla sina N/T-platser har flera av de västsvenska högskolornat.ex. och lyckats mycket väl och överträffat planeringstalen.En del av förklaringen till det höga söktrycket till de västsvenskahögskolorna är att utbyggnaden av antalet utbildningsplatser skett ilångsammare takt än i övriga landet. De snabba särskilda satsningarna ibörjan av koncentrerades till universiteten och de traditionellastödområdena. Ökningen av utbildningsutbudet i har inte pålånga vägar räckt till för att möta den ökade benägenheten att söka tillhögskolan. En annan del av förklaringen är att de västsvenska högskolornadriver ett antal nationellt unika utbildningsprogram med stor attraktionskraftpå studenter från hela landet. Andelen studenter från andra delar av landet ärhög, särskilt i jämförelse med universiteten och de tekniska högskolorna somhar en mer utpräglat regional rekrytering.En stor andel av utbildningsplatserna vid de västsvenska högskolorna,särskilt de fyra högskolor som inte har grundskollärarutbildning, är inriktademot näringslivet. De västsvenska högskolorna har genomgående lagt stor viktvid ett nära samarbete med näringslivet, både i den egna regionen och riket istort. Denna samverkan kommer till uttryck dels i utbildningen, där t.ex.examensarbeten i mycket stor utsträckning genomförs i samarbete med ochstöd av företag, dels i ett snabbt expanderande forsknings- och utvecklings-arbete. Den nära samverkan med företagen är säkerligen en av förklaringarnatill att studenter, som avlagt examina vid de västsvenska högskolorna i såstor utsträckning snabbt får jobb inom sitt kompetensområde. Uppföljningaren tid efter studiernas slut ger klara belägg för detta.Vi menar att det är viktigt att i större utsträckning tillvarata dentillväxtpotential som finns vid de västsvenska högskolorna. Det behövs föratt stödja utvecklingen i en av viktigaste industriregioner med stortonvikt på mindre och medelstora företag men med mycket låg andelhögutbildad personal.Slutligen bör nämnas att samtliga högskolor i , inklusiveGöteborgs universitet och , utvecklat en omfattande formell och informell samverkan, iblandomnämnd som "det västsvenskt ". Rektorerna träffas regel-bundet för information och samråd. Det har bildats ett "Högskoleråd förvästsvensk forskningssamverkan" och ett västsvenskt distansutbildnings-konsortium. Man samverkar vad gäller chefsutbildning och pedagogiskutbildning för lärare och man samråder om utbildningsutbud, om sommar-universitetskurser och om utlokalisering av kurser till orter utanför högsko-leorterna. och stöderaktivt uppbyggnad av kvalificerad vetenskaplig ledning av grundutbildningoch forskning vid de västsvenska högskolorna.Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi att utbyggnad av denhögre utbildningen i ges hög prioritet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av den högre utbildningen i .