mot · GK02Ub210 · 1996-10-07 00:00:00 — Finansieringen av skolan lider av ett systemfel. Skolor fårolika stor ersättning per elev beroende på vilken huvudmansom driver dem. Ersättningen styrs alltså inte av om skolornahåller tillräckligt hög utbildningskvalitet, utan av omhuvudmannen är offentlig eller enskild. Friskolor ochframförallt eleverna i friskolor diskrimineras.Det borde rimligen vara irrelevant vem som äger eller driver en skola, sålänge som verksamheten uppfyller de uppställda kvalitetskraven såsom deuttrycks i skollag, läroplan och kursplaner. Det är ett samhällsintresse attgrundläggande kvalitetskrav är lika för alla skolor, oavsett huvudman.I flera år har en omfattande debatt pågått om de fria skolornas kvalitet. Dendebatten är viktig. Det är dock förvånande att samma debatt om kvalitetskravinte förs om den offentligt drivna skolan, där en helt dominerande del avlandets barn går. Det faktum att en skola ägs och drivs offentligt innebär inteatt den per definition är en skola med godtagbar kvalitet.Alla skolor som omfattas av skolplikten bör omfattas av sammakvalitetskrav och samma krav på granskning. Därtill kommer att ersättningenper elev inte bör vara beroende av huvudman, utan lika för alla elever oavsettvilken skola de väljer att gå i.Det antagna förslaget till finansiering av friskolorna har allvarligabrister. Att golvet för ersättning till de fristående skolorna ("skolpengen")tasbort och att det lämnas till varje kommun att bestämma ersättningen till defria skolorna öppnar för godtycke. Risken är att kostnader för de kommunalaskolorna döljs, när basen för friskolornas ersättning skall beräknas. Risken ärvidare att de kommunala skolornas möjligheter till anpassning av sinafaktiska kostnader försvinner när kostnader flyttas runt inom den kommunalaekonomin.Ett exempel på detta kan vara höga kommunala lokalkostnader, som iblandanges av socialdemokrater som ett skäl till varför ersättningen till friskolornabör vara lägre än till den offentliga skolan. Det är bra att friskolornasexempelsätter tryck på den offentliga verksamhetens kostnader.Friskoleutredningens och sedermera regeringens förslag gav kommunernamöjlighet att stoppa fria skolor med hänvisning till denkommunalekonomiska situationen. Detta är anmärkningsvärt då friskolornagenomgående har lägre elevkostnad än den offentliga skolan. Att kommunendragit på sig höga fasta kostnader för skolan vittnar om ett systemfel, somfriskolorna knappast skall behöva lida för.Sammantaget är det mycket tveksamt om de fria skolorna kommer att få delika villkor som den socialdemokratiska retoriken talat om.För att premiera kvalitet i utbildningen och lika villkor för alla skolor,oberoende av huvudman, bör ett nationellt skolpengssystem skapas. Vimoderater har och även i vår partimotion om skolan föreslagitprinciper för ett sådant system.Ersättningens grundprincip bör vara att ersättningen skall vara lika för allaelever, med möjlighet till extra ersättning för barn med särskilda behov. Enskolas möjlighet till skolpeng bör följa av om den uppfyller objektivt ställdakriterier för kvalitet och vara oberoende av dess huvudman. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla skolor som omfattas av skolplikten bör omfattas av sammakvalitetskrav och samma krav på granskning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett nationellt skolpengssystem, där eleversättning förde skolor som uppfyller grundläggande kvalitetskrav är oberoende av skolanshuvudman.