mot · GK02So636 · 1996-10-07 00:00:00 — Allt färre har sedan krävts på återbetalning, och bidragsförskottethar på så sätt blivit ett permanent bidrag till föräldrar som inte lever upptill sina åtaganden.Det är inte enbart den höga kostnaden för staten som är allvarlig utanockså det faktum att alldeles för många barn i praktiken har samhället som enförälder. Det skapar känslomässiga störningar både för barnet och denförälder som inte betalar och därmed inte tar ansvar för sitt barn.Den skärpning som regeringen föreslagit när det gäller återbetalnings-skyldigheten stöder vi kristdemokrater.Samtidigt menar vi att det är fel att statligt stöd utbetalas tillvårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster hon eller han har. Detriskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldigeinte betalar sin andel anser vi att en inkomstprövning av den mottagandeföräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas.19 Familjepolitik för framtidenOavsett vilka förmyndaraktiga beslut den nuvarande regeringen fattatoch kommer att fatta vet vi att dagens föräldrar kräver större möjligheteratt själva utforma sin vardag. Detta är också i linje medEuropakonventionen om mänskliga fri- och rättigheter. För osskristdemokrater är det självklart att föräldrarna ska få bestämma vilkenbarnomsorg de vill ha. Vi anser att beslut alltid ska fattas på en nivå somligger så nära individen som möjligt. Det är oftast den nivå som har denbästa kompetensen.Kristdemokraterna vill forma en familjepolitik som utgår från barnensperspektiv och därför har inriktningen att skapa utrymme för mer tid tillbarnen. Principer som jämställdhet mellan kvinnor och män, föräldrarätt ochvalmöjligheter samt likvärdiga villkor för individer och grupper är andraviktiga inslag. Vi är övertygade om att det är en familjepolitik som har fram-tiden för sig. 20 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensam vårdnad av barn efter skilsmässa,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av föräldrautbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvidgning av försöksverksamheten medfamiljerådslag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra vårdnadsbidraget i den form dethade före ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader iden form det hade före ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till tjänstledighet för vård av barn under treår samt rätt att arbeta halvtid under barnens förskoleålder,37. att hos regeringen begär förslag om ändringar ilagstiftningen i syfte att möjliggöra införandet av kommunalaersättningar för de barn som kommunen har skyldighet att stödjaenligt socialtjänstlagen, i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om direktiven till den översyn som aviseratsangående familjepolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föra över en del av det nuvarande generellabarnbidraget till det behovsprövade barnrelaterade bidraget ibostadsbidragssystemet,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbetalning av barnbidrag, bidragsförskott ochbostadsbidrag,411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flerbarnstillägget,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadsbidraget,513. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underhållsstödet,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om familjernas möjlighet att välja barnomsorg,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens och kommunernas uppgift att anpassa sigtill familjernas val.