mot · GK02A432 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta ger nya och spännande förutsättningar fören offensiv utveckling.Hela det svenska telefonisystemet beräknas vara baserat på digitala växlar1997. Utbyggnaden av AXE-systemet är bra men inte tillräcklig. För meravancerad dataöverföring krävs möjlighet till kommunikation med ISDN. Detkan liknas vid en elektronisk motorväg för datakommunikation där man utantidsfördröjning kan skicka och ta emot en större mängd information.Sverige har en relativt väl utbyggd teknisk infrastruktur. Den är dock intetillgänglig på lika villkor i hela landet. Enligt mening är detensjälvklar politisk uppgift att den grundläggande teletjänsten skall innefatta enkvalitet som möjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet, ellermotsvarande. Denna möjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor,d.v.s. att anslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. Det ärdärvid viktigt att alla på telemarknaden verksamma aktörer solidariskt svararför finansieringen av detta. En enhetstaxa för ISDN-anslutning ger likartadekostnader och förutsättningar över hela landet utan att det belastar statskassanytterligare.Upprusta det finmaskiga vägnätetInom ramen för statens samlade ansvar för infrastrukturenligger att vidmakthålla det samlade väg- och järnvägsnätet.Det finns brister i vägnätet. Detta gäller både för väg-och järnvägsnätet. Vinster som görs genominfrastrukturinvesteringar går förlorade om de inte åtföljs avinsatser för drift och underhåll. Principen måste vara att väg-och järnvägskapitalet skall förvaltas på ett sådant sätt attvärdet av gjorda investeringar inte urholkas. För att kunnaupprätthålla denna princip krävs en långsiktig strategi fördrifts- och underhållsåtgärder.För möjligheterna att hela ska leva spelar vägstandarden enavgörande roll. En kraftig satsning på upprustning av vägnätet är enangelägen regionalpolitisk fråga.De mindre vägarna är betydelsefulla för de boende utmed dessa men ävennäringspolitiska skäl talar för en satsning på upprustning. De mindre vägarnahar stor betydelse för bl.a. skogsindustrin. Skogsnäringen är vår störstaexportnäring. Skogsindustrin är beroende av snabba och effektiva transporter.Rasering av vägkapital försvårar stora och viktiga transporter. Det förefallersom en meningslös politik att satsa på storskaliga transportförbindelser ominte det finmaskiga vägnätet upprätthålls. Därför är det av nationelltekonomiskt intresse att de delar av landets infrastruktur som utgör enbetydande versamhetsförutsättning för branschen håller en god standard.Även annan företagsamhet och boende på landsbygden är beroende avtransporter via de mindre vägarna.Om inte nya medel tillskjuts eller omfördelas inom befintliga ramarkommer ett viktigt vägkapital att förslitas ytterligare, trafiksäkerhetenminskar och olyckorna ökar. Människors tillgång till rekreation och friluftslivförsvåras. Turistnäringen är omfattande och har en storutvecklingspotential. Turistnäringen genererar många sysselsättningstillfällenpå landsbygden och är en viktig näring som bidrar till regional utveckling.Även för denna näring är god vägstandard och god framkomlighet nödvändig.Om inget görs riskeras en stor nettoförlust för samhället genom de samladeintäkter som går förlorade till följd av dåligt resursutnyttjande.Den sämsta vägstandarden finns till stor utsträckning i skogslänen. Därförbör åtgärderna inom trafiksektorn särskilt att gynna dessa län. Extrasatsningar bör dessutom göras i norra med bl.a. bärighetshöjandeåtgärder såsom tjälsäkring och beläggning av grusvägar.InfrastrukturplaneringInfrastrukturen måste planeras på ett sätt som är förenligtmed en långsiktig hållbar utveckling som bygger på kravnaturen och människans hälsa tål. För att slå vakt omsamhällets utveckling, välfärden och för att öka näringslivetskonkurrenskraft måste infrastrukturen utvecklas. Deregionala obalanser som finns måste utjämnas och denpolitiska förankringen och samordning mellan trafikslagen,mellan trafik och infrastruktur samt mellan infrastruktur ochannan fysisk planering måste förbättras.Efter några års kraftfull utbyggnad och investering i nya vägar behöverinsatserna för drift och underhåll kraftigt ökas för att vidmakthållavägkapitalet.Även för järnvägen måste insatser för drift och underhåll prioriteras. Inteminst är detta viktigt för att skapa bättre förutsättningar för järnvägen ochförnäringslivets längre godstransporter. Ökade satsningar på järnvägen bidrar tillutvecklande av näringslivet i de regionalpolitiska stödområdena, samtidigtsom miljön förbättras. Ökade bärighetsinsatser för väg och järnvägtillsammans med åtgärder för förbättrade möjligheter för godstrafiken påjärnvägsnätet är viktigt och önskat.För att klara miljömålen måste utsläppen av koldioxid minskas med 20procent fram . Det visar sig att investeringar i infrastrukturendasthar en marginell betydelse för utsläppen av koldioxid. Därför måste andraåtgärder till. Höjd koldioxidskatt, minskningar av fordonens bränsle-förbrukning och snabb infasning av biobränsle måste till. Ökade skatte-intäkter ger utrymme för stöd för introduktion av biobaserade drivmedel.Effekten av koldioxidskatten tillsammans med regleringar syftande tillminskad bränsleförbrukning och infasning av alternativa bränslen bör kunnainnebära att kostnaden realt blir billigare per kilometer.Kommunikationskommittén, Komkom, har i sitt delbetänkande föreslagiten snabb infasning av biobränlse. har därmed vunnit stöd för sinlinje. Utvecklandet av biobränlse och tillvaratagandet av inhemskt bränsleskapar nya möjligheter för utveckling och ny sysselsättning på landsbygden,som miljöns förbättras.Enskilda vägarAnslagen till de enskilda vägarna har halverats. Centerpartietmotsatte sig denna neddragning när regeringen presenteradedetta i budgetpropositionen 1995. Allt fler har insett attbeslutet var olyckligt. Det är en stor framgång attCenterpartiet och regeringen kommit överens om kraftigtökade anslag till de enskilda vägarna. Med den uppgörelsesom gjorts kommer anslagen i praktiken att uppgå till dennivå som gällde . Det enskilda vägnätet är viktigtinte bara för de boende utan är i vidare mening enförutsättning för utvecklande av näringslivet, ökadsysselsättning och ökad tillgänglighet. Inte minst viktigt ärtillgången till goda kommunikationer viktig när människorväljer bostadsort. Uppgörelsen om att bidraget till deenskilda vägarna skall uppgå till innebär ökade möjligheter förregionalutveckling och tillgänglighet.Att det enskilda vägnätet är en viktig del av den samlade infrastrukturenvisas av följande siffror: vägnät består av ca 9 statlig väg,3 kommunala gator och vägar och enskilda vägarvarav 7 400 erhåller statsbidrag. Det statsbidragsberättigade enskilda vägnätetberör mer än en miljon av befolkning och av detotala skogs- respektive åkerarealen. fjärde gods- eller persontransportgenereras från enskilda vägar. En stor del av alla transporter som sker enderastartar eller slutar på en enskild väg.För de som bor på landsbygden är tillgången till dessa vägar ett måste. Attsatsa mångmiljardbelopp på storskaliga projekt som ,Dennispaket e.t.c. är en felaktig politik. Kommunikationspolitiken måstepräglas av en helhetssyn. Människors tillgång till rekreation och friluftslivmåste underlättas, inte försvåras. Ca 220 000 fritidsbostäder är direkt berördaav det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet. har en mycket stornaturturism. Turistnäringen är omfattande och har dessutom en storutvecklingspotential. Denna näring genererar många sysselsättningstillfällenpå landsbygden och är en viktig näring som bidrar till regionalutveckling. Förutvecklandet av denna näring är goda kommunikationsmöjligheter enförutsättning. För att kunna unyttja allemansrätten måste människor i storutsträckning färdas på dessa vägar och de kan därför med fog kallas förallemansvägar.Centerpartiet kritiserade även neddragningen av anslagen till det enskildavägnätet, bl.a. för att besparingen riskerade att växlas mot ökade utgifter förarbetslöshet. Effekterna hade varit en nettoförlust för samhället.Många människor väljer att bosätta sig utanför storstadsområden. Detar sina "gamla" jobb med sig hem. Möjligheterna till distansarbete ökar.Denna utveckling är önskvärd. Det skapar nya möjligheter för landsbygden.Ofta är det relativt unga familjer med barn som önskar flytta. Dennautveckling försvåras om det inte finns tillgång till ordentliga kom-munikationsmöjligheter. För exempelvis skolskjutsar, utryckningsfordone.t.c. spelar de enskilda vägarna en viktig roll.Om inte nya medel tillskjutits hade viktigt vägkapital riskerat att förslitasytterligare. För att klara avvecklingen av kärnkraften och klara en energi-omställning måste förnyelsebara energikällor användas. Möjligheterna tillrationella transporter till lägsta möjliga kostnad, såväl ekonomiskt sommiljömässigt, kommer att vara en nyckelfråga när biobränslen i stor skalaskall introduceras. Även här är det enskilda vägnätet viktigt.Norden-EuropaSom en följd av medlemskapet för och haren nordlig dimension adderats till EU. Detta har ökatbetydelsen av att utveckla en särskild EU-politik för denordliga regionerna, för norra och Arktikum.Dessutom har medlemskapet för och givit ökad betydelseåt den östliga dimensionen i europeisk politik. Unionen delar nu en långgemensam landgräns med Ryssland.Regionalt samarbete har utvecklats i tre nordliga områden: , och i Arktiska regionen. täckeromkring , befolkningen uppgår till uppskatt-ningsvis 4,4 miljoner, vilket innebär en befolkningstäthet av omkring 3,7innevånare per kvadratkilometer. är unionens enda arktiskaområde, glesast befolkade område, geografiskt beläget i unionensyttersta periferi.De glest befolkade områdena och de långa transportsträckorna i dessaområden reser särskilda problem. Ambitionen bör vara att dessa områden gesökade möjligheter att delta i den europeiska integrationen. En förutsättning ärdå att kommunikationssystemen i de nordliga regionerna förbättras ochintegreras. Prioritet skall ges att knyta samman de transeuropeiska nätverkenav vägar, järnvägar och telekommunikationer vilka passerar de externagränserna för den Europeiska unionen.Det finns behov av att utveckla och modernisera järnvägsnätet och göra detkompatibelt med västeuropeisk standard. I kan denEuropeiska unionen delfinansiera de delar som fattas av järnvägen mellanLapplandslän i och . Järnvägarna mellan ochMurmansk-S:t järnväg (Arkhangelskkorridoren) och Botnia-banan genom och i är mycket viktiga för attutveckla . För att ytterligare knyta till andranordliga regioner bör Atlantbanan mellan i och iSverige integreras i det transeuropeiska nätverket. EU-medel bör därför görastillgängliga för och Atlantbanan. anser attregeringen bör ta initiativ till ett program för utveckling i dessa nordligaområden.StrukturfonderSverige kan ta del av de strukturfondsmedel som finns inomEU. Av många upplevs regelverket för de olikastrukturfonderna som krångligt. Därutöver överlapparområdena varandra. Till de olika strukturfonderna finns ettantal styrelser och kommittéer. Det råder storaoklarheter om vart den enskilde skall vända sig. Inte minst demindre företagen känner av detta.Centralt beslutade regelverk upplevs som krångliga och stelbenta. Mångaavskräcks av byråkratiska blanketter och komplicerade kriterier och blir utanstöd, medan andra lärt sig att utnyttja de nya reglerna maximalt. Man kan inteavskriva misstankar om att stöden ibland kommit i fel händer eller motverkatsina syften. Tillgodogörande av stöd får inte vara avhängigt att man lärt sigutnyttja stödsystemet maximalt. bör därför eftersträva enklare ochklarare regelverk med färre nivåer.Nya riktlinjer för skall antas . Sverigesriktlinjer bör utvecklas så att riksdag och regering kanta ställning till hur den lokala nivån kan stärkas och utvecklas.Företagandet måste främjasEtt företagsvänligt klimatMerparten av framtidens jobb måste skapas i nya företagsamt små och medelstora företag. Lösningarna påarbetslösheten står inte längre att finna i den offentligasektorn eller i de privatägda storföretagen, utan expansionenmåste komma till stånd i de mindre företagen, som har klartstörre möjligheter att växa och utvecklas.I är av arbetskraften egna företagare, vilket skajämföras med genomsnitt på . Detta ger i sig envärdefull information och ett visst hopp om att nya arbetstillfällen ska kunnatillskapas. Fokus måste fästas på vad som driver företagaren och företagen.Staten måste uppmuntra företagande i alla former och försöka komma tillrätta med de hinder som föreligger. Det gäller såväl skatter somförsäkringssystem. Med den uppgörelse träffat med regeringenom arbetsrätten ökas flexibiliteten och underlättas anställning. Med dennaökade decentralisering underlättas lokala lösningar.En grundförutsättning för allt företagande är någorlunda stabila villkor ochen god samhällsekonomisk bas att verka utifrån med låga räntor och stabiltlåg inflation. Att lägga en sådan grund har varit huvudmotivet förCenterpartiets samarbete med den socialdemokratiska regeringen om denekonomiska politiken.Centerpartiet presenterar i en närings- och sysselsättningspolitisk motion,1996/97:N252, konkreta åtgärder för näringslivsutveckling, särskilt inriktatpå små och medelstora företag.LandsbygdsstödLandsbygdsstödet infördes som en ny enkel stödform förmindre företag i de regionalpolitiska stödområdena och iglesbygds- och landsbygdsområdena. Syftet med stödet varatt förenkla reglerna och liksom tidigare stimulerainvesteringar som främjar sysselsättning och tillväxt iberörda områden. Med de förändringar som regeringenföreslår förflackas syftet.Centerpartiets uppfattning är att glesbygds-, landsbygds- och jämställdhets-perspektivet måste lyftas fram som viktiga delar av regionalpolitiken.Landsbygdens resurser och tillväxtmöjligheter måste tas till vara. Enutveckling av den moderna landsbygden måste tillåta att landsbygdges förutsättningar att utvecklas från sina egna lokala förutsättningar. Landetssamlade ekonomiska resurser tas bättre tillvara med en decentraliseradsamhällsstruktur som hushållningen med naturresurser underlättas.Fundamentalt för en stabil utveckling på landsbygden är att basnäringarsom jord- och skogsbruk samt fiske kan utvecklas. Produktion av livsmedeloch råvaror är en viktig del av landsbygdens ekonomi. En utveckling av denekonomiska aktiviteten på landsbygden är därför viktig.Näringslivets produktionsbetingelser förändras. Företag flyttar utverksamheter och etablerar sig utanför de större tätorterna. Människor väljeratt bosätta sig utanför tätorter och distansarbeta. Avståndsberoendet minskarmed den nya tekniken. Nya företag växer fram på landsbygden. Rekreation,naturupplevelse och turism blir en allt viktigare del i landsbygdensnäringsstruktur.Småföretagandet är avgörande för sysselsättningsökning i hela landet. Desmå och medelstora företagen genererar utveckling och ny sysselsättning pålandsbygden. För att människornas idéer och förmåga till kreativitet ochinitiativkraft skall kunna tas tillvara måste de allmänna betingelserna förtillväxt och behoven av stöd tillgodoses.Kretsloppssamhället ger miljövinster, möjlighet för nya företag och nyaarbetstillfällen. Forskning och utveckling av miljöteknik och förmågan att tatillvara och utveckla bioenergin innebär stora möjligheter för regioner varsnäringsliv präglas av jord- och skogsbruk.Ny teknik, nya företag och utnyttjande av de naturresurser som finns skapargoda möjligheter att minska arbetslösheten, öka företagandet och skapatillväxt i hela landet.Landsbygdsstödet bidrar aktivt till utvecklandet av företag och ökad syssel-sättning på de lokala arbetsmarknaderna. Landsbygdsstödet tillsammans medandra stöd betyder mycket för att ge möjligheter för kvinnligt företagande pålandsbygden. Inte minst inom turism har kvinnors näringsverksamhetutvecklats. Landsbygdsstödet har skapat unika möjligheter för utveckling pålandsbygden och bidragit till att öka antalet arbetstillfällen, inte minst hardetgällt arbetstillfällen för kvinnor. Således bidrar landsbygdsstödet till attutveckla kvinnligt företagande som ofta är en förutsättning för att kvinnorskall kunna stanna kvar på landsbygden. Det är därför viktigt att kvinnorsföretagande prioriteras inom ramen för detta stöd. Stödet initierades avCenterpartiet och utvärderingar visar att stödet gett drygt 3 400 nyaarbetstillfällen. Regeringen föreslår att landsbygdsstöd även skall kunna ges istörre orter. avvisar därför regeringens förslag om förändraderegler för landsbygdsstöd.För att ge likartade möjligheter att genomföra företagsutvecklande åtgärderi alla delar av de regioner som omfattas av strukturfondsprogram börlandsbygdsstöd fortsättningsvis kunna lämnas även i större orter inomnämnda målområden. Mer medel bör kunna ställas till förfogande förföretagsutvecklande åtgärder.Vad gäller ändrade regler för lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning tillatt gälla även i större orter kan inte se detta som motiverat.Dagens regler medger undantag som kan anses tillräckliga. Därutöver bidrardetta lokaliseringsstöd till att verksamheter i större utsträckning flyttas ut.Centerpartiet avvisar därför regeringens förslag till förändringar vad gällerlokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning.Ökad lokal samordning avarbetsmarknadspolitikenGenom uppgörelsen mellan och regeringen omsysselsättningspropositionen kommer det lokala inflytandetöver arbetsmarknadspolitiken att öka. Kommunerna skallutse hälften av ledamöterna i arbetsförmedlingsnämnderna.Med detta skapas goda möjligheter till samordning mellankommunernas och arbetsmarknadspolitikens ansträngningaratt öka sysselsättningen. Det lokala inflytandet måste vararealt och operativt. Det behövs klara besked omarbetsförmedlingsnämndernas uppgifter och deras mandat.Ökad lokal samordning ger utrymme för lokala lösningar. För att skapamöjligheter till mer aktiva insatser bör det lokala inflytandet och friheten atthantera medel öka. Erfarenheterna av de medel för särskilda regionalpolitiskainsatser som ställts till förfogande är synnerligen goda. Det bör övervägas ominte även en del av de medel som arbetsförmedlingarna ochlänsarbetsnämnderna förfogar över kan användas på ett mer otraditionellt sättför att möjliggöra lokala sysselsättningsbefrämjande åtgärder.Kvinnors arbetsmarknadDen offentliga sektorns försämrade ekonomi har inneburit attantalet arbetstillfällen minskat. Detta drabbar främst kvinnor.Alltför ofta har yngre kvinnor lämnat landsbygden och söktsig till andra regioner för arbete. En viktig förutsättning förregional utveckling är möjligheten till sysselsättning förkvinnor. Därför måste förutsättningar för ökad sysselsättningskapas, inte minst inom tjänstesektorn.Kvinnor är ofta anställda inom landsting eller kommuner. Centraliseringaroch regionaliseringar av offentliga verksamheter slår därför hårt mot kvinnorsmöjlighet till arbete. Inomregionala obalanser slår hårt mot möjligheten förunga kvinnor att stanna kvar på landsbygden.Kvinnor startar ofta företag med mindre lån och bidrag. rör det sigom tjänsteföretag med en affärsidé, främst för en lokal marknad. Sådanföretagsamhet måste tas tillvara i hela landet och har potential att hjälpa uppen kärv regional eller lokal arbetsmarknad. Många kan få inspiration av andraeller få anställning hos någon annan. Varje sådant nytt företag är ensamhällsekonomisk vinst.Fler kvinnor som företagareAv de företag som startas ägs avkvinnor, vilket är alldeles för lite. Detta vittnar om vilkenstor potential kvinnors företagande har framöver.Att underlätta för kvinnor att starta egen verksamhet är ett viktigt led iCenterpartiets strävan att skapa ökad sysselsättning. Efterfrågan på desärskilda lån för kvinnor som infördes av fyrklöverregeringen har varitstor. Satsningarna har lett till många nya arbetstillfällen. Detta stöd ärviktigtatt bevara och utveckla.För att öka resurserna för lån till kvinnors företag föreslogs itillväxtproposition att skall avsätta en särskild ram inom sin totalakapitalmängd. Inom denna ram bör utrymme även skapas för lån till kvinnorsom avser att starta kooperativa företag.De hittillsvarande satsningarna med kvinnliga resurscentra på länsnivå menockså centralt måste nu permanentas och vidareutvecklas. Även om kvinnorsföretagande i huvudsak ska rymmas inom de ordinarie institutionerna kan intenya vägar och försök blankt avfärdas.Ett problem som ofta påtalas är att det saknas möjligheter till utbildning iföretagande. Mycket av det ordinarie utbildningsutbudet har inriktning påanställning. Därmed saknas kunskaper om att starta och driva företag.Utbildning i att starta och driva företag är önskvärt. Mer av entreprenörskapbör finnas i ordinarie utbildningsutbud. Därutöver behövs kurser ellerutbildningar i att starta och driva företag införas. Inte minst för att flerkvinnor skall våga satsa på att starta eget företag är denna typ av utbildningviktig.Centerpartiet skall verka för att kvinnors företagande utvecklas till attkvinnor startar och driver företag i samma utsträckning som män. skabli ett föredöme när det gäller jämställdhet inom näringslivet. En parallellutveckling till detta måste också vara att andelen kvinnor i ledande befattningstadigt ökar i näringslivet.Allmänna samlingslokalerTillgängligheten till samlingslokaler spelar en stor roll ilandsbygdens infrastruktur. är detta den endaföreningslokal som finns att tillgå. Samlingslokalen utgör pålandsbygden den enda träffpunkten. Inte minstär dessa lokaler en förutsättning för den ofta omfattandefolkbildningstradition som råder. Närheten till lokaler förutbildning, studiecirkel och kulturverksamhet förutsättermoderna lokaler. På många håll utvecklas ävensamlingslokalerna till moderna IT-stugor. anseratt denna utveckling är väl motiverad att stödja ytterligare.De allmänna samlingslokalerna är ett socialt nav därmänniskor träffas. Samlingslokalerna har därvidlag en viktigsocial funktion på landsbygden. Istället för att deltagarnaåker längre sträckor för exempelvis utbildning kansamlingslokalerna spela en större roll som utbildningslokaleroch medverka till att utbildning kan ges i decentraliseradeformer i närhet till de som deltar. Även åretsLandsbygdsriksdag som avhölls i /prioriterade stöd till allmänna samlingslokalermycket högt.Statsbidraget till om-, ny och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler . Detta innebär att för varje satsad statlig miljon blir utfallet tvåmiljoner kronor i byggverksamhet. Enligt utvärdering av de s.k.Hörnlundpengarna som avsattes till detta område gav varje investerings-miljon sex årsarbetstillfällen. Sammantaget med medfinansiering ger varjestatlig miljon ca 12 årsarbetstillfällen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ambitionen om att hela skall leva,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regionalpolitiken måste präglas av ett nerifrån och upp-perspektiv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundläggande basservice,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör ta ett mer aktivt ägaransvar i statliga verk,myndigheter och bolag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landsbygds- och jämställdhetsperspektiv som viktiga delar avregionalpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsperspektiv vid fördelning av medel för särskildaregionalpolitiska insatser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om programmet för småföretagsutveckling,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sektorspolitik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående ett rikstäckande system med regionalt självstyre,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat politiskt inflytande över sektorsmyndigheterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitiska hänsyn,12.