ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02N266 · 1996-10-07 00:00:00 — finns det en heltäckande kartläggning avmineraltillgångar i . All prospektering som hargenomförts finns samlad och tillgänglig för bolag som villprospektera. I ett internationellt perspektiv är detta unikt. ISverige är det fritt fram för vem som helst att tecknainmutningar för prospektering av diamanter, guld och andraädla metaller. Detta, plus utvecklad kunskap som innebär kan lokalisera malm på djupa nivåer undermarkytan, innebär att det finns ett stort intresse frånutländska bolag att prospektera i . Dessa bolag haringen skyldighet att redovisa resultatet från sinaprospekteringar så att kunskapen om var det finns, ellersaknas, mineraltillgångar behålls i . Vår unikakunskapsbank om var det finns mineraltillgångar i Sverigekommer inte att fyllas på . Ingenting hindrarheller att utländska bolag mutar in mineraltillgångar ochlägger dessa i malpåse för att förhindra konkurrens. Denstatliga prospekteringen har helt upphört och inmutningarsäljs ut billigt.Staten har avhänt sig möjligheten att tjäna pengar på de mineraltillgångarsom de utländska bolagen exploaterar. Vi anser att det bör startas ett statligtbolag för prospektering på helt kommersiella grunder. Det skulle kunna tafram nya objekt, genomföra prospektering på djupet och öka den statligakontrollen över vilka som bryter malm och mineraler i . Vi menarockså att de utländska bolag som prospekterar i skall ha en skyldighetatt överlämna resultatet av sin prospektering till svenska staten årefter det att prospekteringen har avbrutits/upphört. Det skulle vara ett sättattupprätthålla den höga kunskapsnivån inom området i Sverige.Dessutom måste lagstiftningen ses över så att svenska staten garanteras endel i de vinster som utländska bolag gör när de exploaterar Sverigesmineraltillgångar. Det förtjänar att påpekas att en sådan lagstiftning inteskulle vara unik i ett internationellt sammanhang. Flera länder med storamineraltillgångar har redan genomfört en sådan lagstiftning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ett statligt bolag startas förprospektering enligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär att resultat från prospekteringar skallöverlämnas till staten enligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär en lagstiftning som garanterarsvenska staten del i vinsten enligt vad i motionen anförts.
mot · GK02N267 · 1996-10-07 00:00:00 — Konkurrens på lika villkor En fri marknad med konkurrens på lika villkor är denviktigaste förutsättningen för att vi skall få ett stort utbud avvaror och tjänster att välja mellan samt låga priser.Butikerna/handlarna inom livsmedelsbranschen konkurrerar inte påsamma villkor. Kedjor som t.ex. , franchiseföretag som 7-Eleven ochfrivilliga kedjor som ICA har helt olika möjligheter beroende på vilkenföretagsform man valt. och franchiseföretag kan arbeta medgemensamma lågprissatsningar i sina butiker, men detta kan inte de frivilligakedjorna göra enligt gällande regler.Om inte "kedjor" inom detaljhandeln skall slås ut är konkurrens pålika villkor nödvändig. I konkurrenslagen finns ett gruppundantag för kedjori detaljhandeln, men detta ger inte konkurrensneutralitet. Många småhandlarei glesbygd riskerar att slås ut med allt vad detta innebär för närservice ochlevande glesbygd om de tvingas ställa sig utanför en kedja. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet mellan olika företagsformer inomdetaljhandeln.
mot · GK02N268 · 1996-10-07 00:00:00 — I årets budgetproposition (1996/97:1, utgiftsområde 24)föreslår regeringen en kraftig minskning av anslaget till denmaringeologiska undersökningsverksamheten.Hösten 1994 trädde i kraft förhand-lingar. är en av alla de stater som ratificerat avtalet. Enförutsättningför ett effektivt skydd och nyttjande av det egna havsområdet, bl a i enlighetmed havsrättskonventionen, är att varje stat har kunskap om sin ekonomiskazon och kan bedriva en effektiv miljökontroll. Detta förutsätter att havs-bottnarna blir undersökta och kartlagda, vilket också framhålls i Agenda 21.Undersökning av sedimenten i den miljön har utvecklats till ett avde viktigaste verktygen för miljökontroll. Bottensedimentens betydelse sommottagare av föroreningar kan inte nog poängteras. Dessa föroreningar harbetydelse långt efter det att utsläppen har upphört.Kostnaden för kartering av havsbotten är förhållandevis liten, men halverasanslaget är det stor fara för att man tvingas upphöra med den maringeologiskaverksamheten, eftersom större delen av anslaget utgörs av fasta kostnader.Detta skulle vara en stor nationell förlust och skulle inte kunnabedriva en effektiv miljökontroll av sitt havsområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av maringeologiska undersökningar.
mot · GK02N3 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:20 redogörelse för statligt ägande Det statliga företagsägandet är omfattande, i årets skrivelseingår 78 företag. Statens kapital i företagen, mätt som andelav justerat eget kapital, har stigit till ,exklusive Förvaltningsaktiebolaget . Densammanlagda omsättningen för de företag som staten ägertill eller mer, exklusive kreditinstituten uppgick1995 till , antalet anställda var 200 000.Kreditinstitutens utlåning uppgick till drygt 441 miljarderkronor och antalet anställda var 8 078 personer.I skrivelsen till ges en redogörelse av förvaltningen av de olikastatliga företagen. En brist i skrivelsen är dock att syftet med det statligaägandet i de olika bolagen inte redovisas. De skäl som åberopades vidbildandet eller övertagandet av företagen bör kontinuerligt redovisas ochprövas. Kommande års redovisningar behöver därför kompletteras så att detför respektive företag redovisas; dels syftet med det statliga ägandet, dels vadsom gjorts för att uppfylla syftet samt dels vad som planeras underkommande år för att uppfylla syftet. bör ge regeringen dettatillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera kommande skrivelser.
mot · GK02N401 · 1996-10-07 00:00:00 — Samordnad besvärsinstans för eldistribution Samordnad besvärsinstansför eldistributionDen nya ellagen har medfört, att medborgarinflytandet övereldistributionen i stort avskaffats eller i varje fall högstavsevärt begränsats.I 1902 års ellag fanns en bestämmelse om att en myndighet,, skulle finnas. Till denna nämndkunde konsumenterna vända sig med klagomål mot eldistributionsföretagen.Skälet till att denna bestämmelse fanns var att man insåg att elleverantörernasmonopolliknande ställning måste balanseras.I den nya lagen avskaffades prisregleringsnämnden. Detförutsattes då att en allmän konkurrens skulle vara tillräcklig. Erfarenheternahittills pekar inte entydigt i den riktningen. Elkonsumenterna behöver även ifortsättningen ha reella möjligheter att få rättelse där felaktigheterförekommer.Konkurrens förekommer endast mellan distributionsföretagens leve-rantörer. Förutsättningen för att konsumenten skall kunna tillgodogöra sigeventuella konkurrensfördelar är att man bekostar en mycket dyrbarmätutrustning. Vi har noterat att på regeringens uppdrag arbetar medfrågan om hur mätutrustningen skall bekostas eller ersättas av enklare system.Distributionsföretagen arbetar reellt i en monopolliknande situation. Därförbehöver skäligheten i prissättningen följas noga.Besvär i elfrågor kan nu anföras hos- i frågor om avsteg från konkurrenslagen-- i allmänna konsumentfrågor-- i frågor som rör vedertagen praxis ellerallmän rättsuppfattning-- , , i allmänna, men främst,frågor av teknisk art.-Allmänna reklamationsnämnden utfärdar rekommendationerför handläggning vid allmän domstol. kan agerakraftfullt genom att verket har möjlighet att utdöma viten.För allmänheten är antalet besvärsinstanser förbryllande. Vi anser därför attalla besvär i elfrågor bör handläggas av en myndighet, lämpligen NUTEK.Eventuellt kan samråd ske med de andra myndigheterna.I den nuvarande situationen är det endast de stora elkonsumenterna som harmöjligheten och fördelen att kunna utnyttja konkurrrensen genom attförhandla sig till elpriser, som kan innebära att de små konsumenterna får ståför subventioner.Det är enligt vår mening uppenbart att en effektiv övervakning erfordras föratt kostnadsfördelningen skall hållas inom rimliga gränser. Särskilt börprissättningens skälighet kunna prövas. För att denna prövning skall blieffektiv måste möjlighet till kraftfull påföljd finnas.Det är av största vikt för den enskilde konsumenten att kunna anföra besvärmot sådant man finner felaktigt. kan inte enskilda personer anföra besvärhos . Detta bör ändras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att en samordningoch förbättring av enskilda elkonsumenters möjlighet att anföra besvär inomeldistributionens område genomförs.
mot · GK02N402 · 1996-10-07 00:00:00 — Lokalisering av vindkraftsmyndighet till Vindkraft är en av de energiformer som internationelltutvecklas mycket snabbt.EU-kommissionen har också uttalat sig för en utbyggnad av vindkraften.Även vid omställningen av det svenska energisystemet kommer vindkraft attfå stor betydelse. Utbyggnadstakten i vårt land har medförtatt de statliga anslagen mycket snabbt förbrukas. Nya anslag erfordras nu föratt förhindra ett stopp i vindkraftsutbyggnaden.Hittills har vindkraftsfrågorna handlagts av . Begränsade initiativhar från myndighetens sida tagits för att främja svensk vindkraftsutbyggnad.Med ledning av uppnådda resultat för svensk vindkraftsutbyggnadbehöver myndighetsorganisationen ändras, så att vi får en mindre menslagkraftig myndighet specialiserad på området.Denna myndighet skulle också kunna handlägga frågor som rör områdenmed ungefär samma problematik, t.ex. småskalig vattenkraft och andraförnybara energiformer.Myndigheten bör med fördel lokaliseras till Kalmar.Motiven för att lokalisera en sådan myndighet till är många:- En stor del av vindkraftsutbyggnaden kommer att ske i devindrika sydöstra delarna av landet, inklusive , därvindkraften redan är etablerad.- Närheten till Öst- och underlättar behövligaoch nödvändiga kontakter.- har en erkänt kvalificeradmiljöforskning som tillsammans med länets samladeenergikompetens inom olika områden (OKG, RIFA, NIFEm.fl.) utgör mycket värdefulla komplement.- län, som har minst statlig verksamhet i landet, harunder senare år tappat ytterligare statliga arbetstillfällen.- Arbetslösheten i länet är hög.- Avståndet till i , som ocksåhandlägger mark- och byggfrågor, är måttligt.- Lämpliga administrationslokaler finns lediga.En vindkrafts-/energimyndighet lokaliserad till kommer att med-verka till att stärka regionen, ge nya impulser och bidra till såväl denförnybara energins som näringslivets utveckling i län. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av en nyinrättad myndighet med ansvar förvindkrafts-/energifrågor till .
mot · GK02N404 · 1996-10-07 00:00:00 — kommer att bestämma sig för huromställningen från kärnkraftsel till annan elproduktion skallgöras. Målsättningen måste då vara att producera energinmed inhemska förnybara energislag så långt som möjligt.För att underlätta omställningen måste vi också spara och förändra vårtkonsumtionsmönster för energi.Inför energiomröstningen fick studieförbunden resurser att bedriva enomfattande studieverksamhet bland medborgarna. Nästan 400 000 människordeltog i olika aktiviteter för att få kunskaper om energifrågan.Jag föreslår nu att vi startar en ny folkbildningskampanj där studie-förbunden får ett huvudansvar för genomförandet och att ekonomiska resurseravsätts . Kampanjen bör utformas så att vår energi-produktion och möjligheterna för framtiden beskrivs. Huvudinnehålletbör vara hur vi som enskilda individer och i grupp kan spara energi. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en folkbildningskampanj för energisparande.
mot · GK02N407 · 1996-10-07 00:00:00 — Vid ett antal tillfällen har utredningargenomförts om alkoholens potential som drivmedel tillförbränningsmotorer som alternativ till traditionella bränslen.Syftet har varit och är att finna alternativa bränslen sommöjliggör att nå koloxidmålet för emissioner, miljömässigaccept samt arbeta mot en långsiktigt hållbar utveckling, jfrRiodokumentet och resultat.Här kan med fördel ytterligare s.k. generella argument tillfogas.De två senaste utredningstillfällena har sökt identifiera och utkristalliseramöjliga lokaliseringsorter för s.k. fullskalig etanolproduktion baserad påspannmål. Här har vid båda tillfällena funnits med i frontlinjen tackvare de argument som tagits fram av bl.a. kommun.Näringslivs- och sysselsättningsstrukturen för och även uppvisar ett dominerande beroende av traditionell tung verkstads-industri. I detta avseende avviker genom sin mineralkemisk-tekniskaindustri med företag som Hydri , AGA Gas, Nordkalk Kalcium, KöpingKalk, , Svenska Silikaverken. Det finns processkemisk-tekniskt kunnande och tradition som mycket väl passar in i bilden för enplanerad etanolproduktion och som dessutom skulle medföra sysselsättnings-tillfällen inom en helt ny bransch, den fytokemiska.Sysselsättning, samhälls- ochmiljöekonomiDen direkta sysselsättningen i odlingen ochetanolproduktionen beräknas motsvara 120 resp. 47årsarbeten. Analyser gjorda av Projekt , ,pekar på att dessa genererar en indirekt sysselsättning isamtliga produktionsled för insatsmedel, transporter, servicem.m. motsvarande 330 resp. 285 årsarbeten.Arbetsinkomsterna och skatterna på dessa skapar arbeten iandra näringar. Denna s.k. inducerande sysselsättningmotsvarar preliminärt ytterligare ca 300 årsarbeten, vilkettotalt ger omkring 1 000 årsarbeten.Under projekterings- och byggperioden genereras 870 direkta ellerindirekta årsarbeten och preliminärt kring 400 inducerade.Mot bakgrund av den omfattande diskussionen kring den tidigare nämndasustainable developement-tanken finns det anledning antaga att den påbörjadeutvecklingen mot s.k. förnyelsebar råvaruproduktion kommer att accelereraoch att utvecklingspotentialen i etanolproduktionen är avsevärt större pålängre sikt.För närvarande pågår flera försök med etanol som drivmedel, bl.a. harStorstockholms lokaltrafik flera bussar i drift. Den inhemska produktionen avetanol är emellertid så låg att kan tvingas importera etanol. Medhänsyn till de inhemska möjligheterna till produktion vore naturligtvis dettaolyckligt. Inom pågår en prövning avbeskattning av etanol. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad sysselsättning genom tillkomsten av en fullskalig anläggningför etanolproduktion.
mot · GK02N409 · 1996-10-07 00:00:00 — i Forsmark ligger fågelvägen frånStockholm och utgör ett permanent hot motStorstockholmregionen, där och Mälardaleninkluderas. De makthavare som tillät uppförandet avForsmarks tre reaktorer tar en s k kalkylerad risk.En kärnkraftsolycka i Forsmark skulle få förödande följder. Vid olämpligavindförhållanden skulle drabbas på ett katastrofalt sätt. Beroendepå vindstyrka, skulle kunna nås av radioaktivtutsläpp.I samband med Tjernobyl larmades befolkningen runt Forsmark, eftersomdet var osäkert om utsläppen kom från Forsmark, då det hade uppmättsradioaktivitet hos en person vid verket vid kontroll. Det uppstod totalt kaospå vägarna, när folk försökte ta sig därifrån. Några hade inte nåtts avuppgiften utan mötte till sin förvåning en lång ringlande kö på väg ut mothavet. En ev evakuering av är så gott som omöjlig. Sådanberedskap finns inte. Den kan finnas i teori men i praktiken är det ogörligt.Det enda säkra är att eliminera hotet från kärnkraftverket, m a o stänga de trereaktorerna. släpper de ut radioaktivitet vid normaldrift, varje dagproduceras det högaktivt avfall som kommande generationerskall ta hand om, utgör de en risk för miljontals människor.Sprickor m mAtt dessa startades , 1981 och 1985 var ettmisstag. överskott på kärnkraftsel börjar efter densjätte reaktorn. Det kapital som lagts ned på Forsmark bordeha investerats i energieffektivisering och energiförnyelsemed sol, vind och biobränslen. Sådana investeringar måsteske och har visat hur detta skall gå till i andramotioner.Man kan tro att dessa nya kärnkraftverk inte har några problem, men följerman kvartalsrapporterna, så återfinns i journalen bl a detta för maj-augusti1995:- Sprickor i insvetsningen av fästanordningar för balkarna i reaktortank-locket. Redovisning skall ske till SKI och godkänd lösning införas vidnästa revision.-- och spricka i kylsystemet.-- Vid demontage av utrustning för startneutrondetektor lossades av misstagfel fläns under reaktorbotten.-- Sprickor upptäcktes i ventilkäglorna till tryckreglerventilerna i reaktor-tankens tryckavsäkringssystem. Samma fel har tidigare hittats i Barsebäckosv.-2 miljarder kronor fram tillsekelskiftetForsmark investerar per dag för att kunnafortsätta köra reaktorerna för att åtgärda och /eller förebyggabrister i säkerhetssystemet. Det blir över 2 miljarder kronorfram . Det måste vara klokare att stoppakärnkraften och i stället investera i effektivenergianvändning och förnyelsebara energislag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Forsmarks hot mot ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla reaktorerna i Forsmark,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att investera i energieffektivisering, sol, vind och biobränslen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sprickor m.m. i reaktorerna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnader vid Forsmark fram .
mot · GK02N410 · 1996-10-07 00:00:00 — har på konsumentområdet valt att skapa speciellakonsumentlagar i stället för att lyfta in konsumentfrågorna ilagstiftningen genom konsumentparagrafer i allmänna lagar.Detta förhållande har skapat en stark konsumentlagstiftning.Konsumentlagstiftningen har dock inte hållit takten med utvecklingen vadgäller elhandeln på den nu omreglerade och konkurrensutsatta elmarknaden.Det är av stor vikt för den enskilde konsumenten att traditionen vad gällerspeciella konsumentlagar följs också på denna marknad.Regeringen bör därför stifta en särskild konsumentlag vad gäller konsu-mentens rättigheter och skyldigheter på denna numera konkurrensutsattamarknad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stiftande av en särskild konsumentlag på elmarknaden.
mot · GK02N411 · 1996-10-07 00:00:00 — har den elintensiva industrinsöverlevnad diskuterats livligt, mot bakgrund av de mycketsnabbt ökande energikostnaderna inom industrin.Riksdagen har tidigare beslutat att höja elbeskattningen som en del ifinansieringen av EU-medlemskapet. Man kan nu i efterhand konstatera attden produktionsskattehöjningen slog igenom med full kraft för den elinten-siva industrin. Redan den höjningen upplevdes som mycket bekymmersamför företagen. Därefter har också produktionsskattehöjningen den 1september -96 slagit igenom med full kraft för den elintensiva industrin. Detinnebär exempelvis för Metall i att de på mycket kort tidhar fått elskattehöjningar som motsvarar hela den genomsnittsliga vinsten iföretaget under de senaste tio åren.I budgetpropositionen föreslås nu att det tidigare beslutade andra steget avhöjningen av produktionsskatten som skulle trätt i kraft integenomförs utan ersätts av höjda energiskatter. Detta är ett positivt förslag irätt riktning. Men det räcker tyvärr inte för att klara den elintensivaindustrins konkurrensläge. De elkostnadshöjningar som redan skett på korttid riskerar att slå ut betydande delar av den elintensiva industrin.Västernorrland är landets mest elintensiva län med både stor elproduktionoch stor elförbrukning. Som exempel kan nämnas att elanvändningen barainom industrin i är lika stor som inom industrin i helaStockholms och . Trots det så är elproduktionen i större än konsumtionen.Man kan också konstatera att inräknat de indirekta sysselsättnings-effekterna svarar bara de tre största elintensiva företagen i för17 % av den totala sysselsättningen i kommunen.Nu är konkurrenssituationen mycket svår för landets enda aluminium-smältverk och stora delar av de kemiska arbetsställena. Vi ser också en riskatt massa- och pappersindustrins lönsamhet kommer att urholkas. Risken äröverhängande att planerade investeringar uteblir.Om det inträffar innebär det ett mycket stort avbräck för sysselsättningen iVästernorrland. Eftersom den elintensiva industrin står för en mycket storandel av landets export innebär det också att handelsbalans drabbasmycket hårt. Konsekvenserna för landets tillväxt och ekonomiska utvecklingblir allvarliga i ett läge där vi så innerligt behöver en stabil utveckling.Det är den här bakgrunden som gör det absolut nödvändigt att utformapolitiken så att den elintensiva industrins konkurrenskraft bevaras. Denelintensiva industrin i måste få arbeta på samma villkor som sinainternationella konkurrenter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den elintensiva industrins konkurrenssituation.
mot · GK02N412 · 1996-10-07 00:00:00 — Investering i naturriktiga energislag För att kunna genomföra det långsiktiga, hållbara samhälletoch för att bli oberoende av fossila bränslen måste denaturriktiga energiformerna ha en chans att kunna utvecklasoch tas i bruk.En del i att stimulera naturriktiga energislag, såsom sol- och vindkraft voreatt ge statliga lån med låg ränta till investering i vind- och solenergi. Dettaskulle ge fler möjligheter till utbyggnad av vindkraftverk och solfångare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statliga lån med låg ränta till investering i vindkraftverk ochsolfångare.
mot · GK02N413 · 1996-10-07 00:00:00 — Forskning och utveckling av biodrivmedel Det arbetas och forskas över hela vårt land med ny teknik föratt få fram så miljövänliga drivmedel ochuppvärmningssystem som möjligt.Ett sådant system om biodrivmedel kallat DME Di Metyl Eter, som är ettnytt dieselbränsle med bättre egenskaper än både naturgas, metanol, etanoloch rapsolja. DME kan också tillverkas på träflis. Tekniken finns men ärännu inte utprovad.Tillverkningen av DME sker genom att man förgasar träflis och låter gasenpassera en katalysator. Förgasningstekniken är väl känd och värme-kraftverk (WEAB) tillämpar den redan i stor skala.Det pågår ett utvecklingsarbete av biodrivmedlet DME vid , kommuner, , Bilspeditionen m.fl. är inblandade idetta utvecklingsarbete.Som vi ser det bör staten med andra intressenters medverkan skapa förut-sättningar så att denna för vår miljö så viktiga forskning och utveckling prio-riteras och stimuleras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av statliga satsningar på biodrivmedlens områden.