mot · GK02Bo209 · 1996-10-07 00:00:00 — Bostaden är basen för vår och särskilt barnens uppfattningom omvärlden och verkligheten. Den skall inte baratillfredsställa grundläggande skyddsbehov. Den skall vara envilopunkt, en startpunkt, en trygghet och en språngbräda motyttervärlden.Miljöpartiet de gröna kopplar därför boendet och bostaden - det vi villkalla vårt hem - till ett vidgat personligt ansvar. Finansiering, byggande,förvaltning, rivning - hela bostadens livscykel skall vara en ökandeboendeangelägenhet.Från byggpolitik tillboendepolitikSvensk bostadspolitik trampar vatten. Dramatiskaförändringar av förutsättningarna har skapat ett läge, därnyproduktionen är i botten och där boendet i sig blivit enviktigare bostadspolitisk fråga än själva produktionen.Anledningen till den avstannade nyproduktionen är främst de dyraproduktionskostnaderna och att marknaden delvis kan betraktas som mättad.I vissa delar av landet har vi stort överskott på bostäder, i andra, framförallt ide större tillväxtområdena och unversitetsstäderna, finns dock en växandeefterfrågan igen. Den utbredda arbetslösheten tvingar fram alternativaboendelösningar, en del bra - men inte alla önskvärda. handlar det merom att bygga om än att bygga nytt.En social boendepolitikHabitat II - den sista av de stora FN-konferenserna - slogfast allas rätt till en rimlig bostad och barnens särskildabehov av skydd och trygghet. I är vi relativt lyckligtlottade vad gäller antal bostäder och internationellt sett har viockså kommit långt i utvecklingen av byggmaterial ochmetoder. Men ändå är det fortfarande många som inte har rådtill en rimlig boendestandard. Vi har ett stort antal felbyggdahus, som måste åtgärdas och vi har en viktig och olöst fråga ide hemlösas sociala situation. Den s.k. socialabostadspolitiken, med speciella hänsyn till de reurssvagahushållen, får inte överges, utan måste ständigt omprövasefter rådande verklighet och mer ses ur ett helhetsperspektiv,där bl a arbets- och utbildningsmöjligheter utgör viktigainslag. Detta innebär att vi föreslår att gerregeringen i uppdrag att göra en återkommande uppföljningoch samlad utvärdering av kommunernas insatser för särskiltutsatta bostadsområden.kanskeSjuka hus och sjuka barnTre decenniers felsyn har också skapat en mängd "sjuka" hussom harmed stora effekter på folkhälsan i form av enexploderande ny folksjukdom: allergi/överkänslighet ochastma. Allergisaneringarna av skolor, daghem och bostäderär en samhällets skyldighet mot alla - särskilt mot barnen.Allergisaneringsbidraget Bidragsinsatserna för dessa mer omfattande saneringar,enligt en tidigare överenskommelse mellan regeringen ochMiljöpartiet, måste därför fullföljas för de ansökningar somnu är inkomna ansökningar. Det saknas omkringomkr600 miljoner kronormkr. Denna den största svenskamiljösatsningen i historien är för viktig för att inte fullföljas.Vi återkommer till detta i vårt budgetförslag nedan.Bidrag via I detta sammanhang måste också bidragen genomSmåhusskadenämnden lyftas fram. ,knuten till en statlig fond, inrättades 1986 i syfte att biståägare till småhus med omfattande fukt- och mögelskador. lämnas bidrag till husägare med fukt- och mögelskador,men dessa bidrag är i många fall förenade med alldeles förhöga självrisker, dvs. bidraget är litet och husägaren får ståför merparten av kostnaden själv. Vi anser att sSjälvriskenför dessa åtgärder måste, enl , maximeras till50 %, om människor över huvud skall ha möjligheter attåtgärda sin egna hem. Detta bör finansieras inom denekonomiska ramen för fukt- och mögelskadefonden. För attlindra de höga självriskkostnaderna inkluderadeöverenskommelsen mellan regeringen och ocksåett tillfälligt bidrag om av saneringskostnaden. Dettatillfälliga bidrag löpte ut , men mycketstora behov kvarstår - uppskattningsvis behöver var tiondesmåhus åtgärdas. Samhället tjänar i längden och inom allasamhällssektorer på att ge husägarna möjlighet att klara avkostnaden. Informationen om Småhusskadenämndensverksamhet måste också spridas bättre. "AB Husprovning"Det behövs allmänt sett mer information till hushållen om"sjuka" respektive "sunda" hus. Lagen ombyggfelsförsäkring, som gäller och omfattar ny- ellerombyggnad av flerbostadshus, vill vi utvidga till att ocksåomfatta arbets-, fritids- och skollokaler. villdessutom införa en återkommande kontroll av fukt, mögel,ventilation, materialtillstånd, energibalans m.m. (hälso- ochmiljörelaterad utvärdering), förslagsvis . Vi hartidigare kallat denna verksamhet för "AB Husprovning". Vidbrister bör de boende ha tillgång till rådgivningoch bostadsägaren garanteras lån om det krävs kostsammareparationer. Fastigheter skall också kunna få "körförbud",om inte problemen åtgärdas. En möjlighet kunde vara atthyresgäster föreläggs betala hyrorna till spärrat konto hoshusprovningen intill dess rättelse skett. För att kunna värderafastigheter bör det finnas normer för en god bostadsstandardvad gäller miljö och funktion.Det är av stor vikt att byggnadsmaterial varudeklareras och att gränsvärdenför kemiska ämnen sätts så lågt att astmatiker och allergiker utan obehag kanvistas i byggnader.Det krävs ett utvecklat system för miljöanalys/värdering, ett fråga som vibehandlar i en separat motion till /97.RadonsäkringRadonsaneringen måste prioriteras med målsättning att haradonsäkrat samtliga konstaterade radonfällor . Gränserna skall skärpas. Radongashalter över150 Bq/m3 skall inte accepteras.Miljöpartiet går emot regeringens nedskärning på anslaget till bidrag tillåtgärder mot radon i bostäder. Detta tas upp i budgetavsnittet, nedan.Ny syn på boendeVi måste få en annan syn på boendet. Att bo är inte attkonsumera, att bo är ett sätt att få rötter i tillvaron. Bostadenmåste ges ett större värde än sådant som köps och säljs för attförränta kapitalinsatser. Bostadsmarknaden borde med andraord få ett mer tryggt och stabilt utrymme isamhällsekonomin. Därför vill ge kvaliteten iboendet hög prioritet. Alla skall kunna bo miljö- ochhälsomässigt bra till en rimlig kostnad. Allt boende skall iframtiden självklart ske inom ekologiskt hållbara ramar.Bostaden och dess grannskap skall samordnas medomgivande natur, odling, historisk bebyggelse, bostadsnäraarbetsplatser, avfallshantering och kollektivtrafik.Vi ser också den permanenta bostaden befriad från den nuvarandeformen för beskattning. Den framtida skatten bör vara kopplad tillfastighetens resurskrav, t.ex. energiförbrukning, material och krav påinfrastruktur. Fastighetsskatten bör växlas mot en sådan beskattning menockså mot en ökad beskattning vid försäljning. Det nuvarandetaxeringssystemet, där grannens försäljning av sitt fritidshus blir avgörandeför beskattningen, är oacceptabelt. taxerings- och skattepolitikpå kort och på , vad gäller fastigheter, beskrivs utförligt i ensärskild motion till /97.Subventioner till bra boendeMiljöpartiet vill ha bort generella subventioner till ny- ochombyggnation. I stället vill vi under en övergångstid hariktade "gröna" investeringsbidrag, som i sin tur kan kopplastill handikapp, sociala och regionala hänsyn. Ett annat riktatbidrag är bostadsbidraget, som vi fortfarande anser vara denmest träffsäkra subventionen för att trygga ett bra boende.Det innebär att vi hellre ser förstärkning av bostadsbidragetän av generella ny- och ombyggnadssubventioner.BosparkassorSlutna bosparkassor, som och de tyska Bausparkassen,är betydelsefulla för att ge stabilitet i boendeekonomin. Attspara och låna till mycket låg, eller ingen, ränta till sin bostadär, enligt , ett viktigt kitt i samhällsbygget. Detskapar ansvar och är ett solidariskt sätt att spara. Miljöpartietvill därför skapa förbättrade förutsättningar för sådanabosparkassor, t.ex. utreda möjligheterna till särskildkreditgaranti, som avgränsas till lån kopplade direkt tillboendet. Spararna behöver ökat skydd och samhället insyn.Dessutom behövs en ökad och mer samlad information ombosparandet i allmänhet och om de slutna bosparkassorna isynnerhet.AllmännyttanVi anser att hyresgäster skall ha goda möjligheter att ta översin lägenhet. Detta står inte i motsättning till vårt krav på ettfungerande bestånd av hyresrätter, där den s.k. Allmännyttan,de kommunägda bostadsbolagen, utgör ett viktigt ochstabiliserande inslag. Den kooperativa hyresrätten vill visärskilt uppmuntra. Vidare säger vi nej till helt friamarknadshyror, eftersom vi anser att sådana bl.a. ökar enoönskad boendesegregation.Motverka ökad segregationDen negativa segregationen, i framför allt våra storstädersmiljonprogramsområden, kan bara lösas genom åtgärderutifrån en helhetssyn, där arbete och utbildning är avgörandefaktorer. Därför vill att satsningarna i dessautsatta områden skall ske genom att utveckla lokalaarbetsmarknader (med hjälp av t.ex. sänktaarbetsgivaravgifter), satsa på utlokalisering avhögskoleutbildningar, skapa fritidslokaler och andraförutsättningar för kultur- och fritidsaktiviteter. Dessutommåste detta givetvis kompletteras med kvalitetshöjning avbostäderna och näromgivningen.Det estetiska inslaget är också mycket viktigt för att ge området identitetoch ett särskilt värde för de boende. Dessa förslag är alla beroende av det s.k.underifrånperspektivet, dvs. de boende själva skall ha ett avgörandeinflytande på förändringarna.Ett ökat ansvar i form av olika självförvaltningsformer måste också prövas.Att de boende delar ansvaret för sitt bostadsområdet måste uppmuntras - intebestraffas med skatt av samhället (som i det nu aktuella falletbostadsområdet i ).Det är slutligen viktigt att tillåta kommunerna att skapa frizoner i desärskilt utsatta områdena, där man har rätt att lätta på statliga bestämmelseroch finna lokalt fungerande lösningar. utvecklar den här frågan ien särskild motion om boendesegregation till /97.Att bo vackertMiljöpartiet sätter estetiska värden högt. Vi vill tala omvackra hus, sköna omgivningar och betona kulturvärden ibyggande och utsmyckning. finns enrekommendation om att av byggnadskostnadernaskall avsättas till utsmyckning för offentliga byggnader. Statoch landsting har någorlunda levt upp till detta, medan dethar varit betydligt sämre ute i kommunerna.Miljöpartiet kräver att av den totala investeringskostnadenavsätts till estetisk utformning samt konstnärlig utsmyckning vid ny- ochombyggnad av offentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stödsmed någon form av statligt stöd. Utsmyckning kan lika gärna vara särskildainsatser i arkitekturen och utformningen, som en satsning på enskildakonstverk knutna till byggnaden. Det är dags att låta den enskilda arkitektenfå "signera" sina hus.LägesavgifterI syfte att begränsa företagsetableringarna i centrum och göradet möjligt att åter befolka innerstäderna vill Miljöpartietinföra kommunala lägesavgifter för kontor och affärslokalersom är större än förslagsvis . Det finns mycket attvinna med en bostadisering av stadskärnorna. Behovet avstora kontorslandskap har också minskat med datoriseringen.Fler och fler kan utföra sina arbeten oberoende av lokal.Hemmet kommer delvis att återuppstå som arbetsplats. Viföreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda detta.Beprövade "rena" materialoch återanvändning/återvinningBeprövade "rena" byggmaterial som sten, trä, lera och glasmåste få tillbaka huvudrollen i byggprocessen, medan bland-och plastmaterial (med ohälsosamma emissioner ochtungmetaller) och i möjligaste mån bör mönstras ut.Återanvändning och återvinning av byggmaterial är ett måstei framtiden, liksom att skilja det miljöfarliga byggavfallet tillsäkra deponier.Cirka 80 % av allt byggavfall hamnar på deponi. Detta är fullständigtoacceptabelt och ett miljömässigt fiasko. En snabb förändring måste till.Höga deponiavgifter och/eller avfallsskatter är förmodligen den bästa ochsnabbaste vägen. Ett alternativ vid övergången till höga deponiavgifter kanockså vara etableringsbidrag för att få igång byggmaterialsstationerna. IUddevalla har en av de första rent kommersiella depåerna för begagnatbyggmaterial startats. Det finns numera flera sådana depåer runt om i landet,med mer eller mindre stöd. En databas för begagnat byggmaterial kommer atttas i bruk . Att sprida information om byggdepåerna och omtillgången på material i blir en viktig uppgift.Enkla lösningar ochboendeinflytandeEnkla grundlösningar och med möjligheter till individuellautformningar och självbyggeri skall dra nedbyggkostnaderna. Så långt möjligt bör de boende vara medfrån början av byggprocessen. Detta gäller även iflerbostadsfastigheter med hyresrätter och det gällerområdesgestaltning och utformning av husen, olikamiljölösningar och det estetiska inslaget m.m. För attunderlätta människors egna initiativ och intresse försjälvbyggeriet bör en översyn göras av (PBL), med ändringar i sådan riktning.Bygg bortelektromagnetiska fältResultat från olika undersökningar har visat stora hälsoriskermed vagabonderande strömmar i elnätet. Det har visat sig attde elektromagnetiska fälten kan antas ge upphov till fleraallvarliga sjukdomar. Ett femledarsystem med separatjordkabel för starkströmmen skulle ge en kostnadsökning påca , men ge stora hälsovinster och vinster vadgäller säkerheten i bl.a. datoranvändningen.Samhället har här en möjlighet att lösa ett växande problem med enklamedel och till en samhällsekonomisk vinst. anser därför att enskärpning måste ske i starkströmsföreskrifterna, så att femledarsystem krävsvid nybyggnad och större ombyggnad. På samma sätt måste ocksåstarkströmsnätet i marken bytas ut till ett femledarsystem.Vatten och avloppEtt av de nya kraven vi vill ställa på bostadsbyggandet gällerbättre lösningar för vatten och avlopp. Vattenförbrukningenmåste minimeras och i första hand användas som livsmedel.Detta innebär lösningar med recirkulation av BDT-vatten ochatt i möjligaste mån mönstra ut den konventionellavattentoaletten, så som den ser ut . På vägen tillkretsloppsanpassade lösningar, finns snålspolande toaletteroch en del andra liknande varianter. Det viktiga är att vilämnar den traditionella vattenklosetten bakom oss för gottoch istället satsar på de separerade toaletterna, som germöjlighet att återföra våra restprodukter till naturen somjordförbättringsmedel och kväverik gödsling.Med hjälp av avgiftsdifferentiering kan kommunerna påskyndautvecklingen. föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda ettsystem med utökade möjligheter för differentierade kommunala avloppstaxoroch anslutningsavgifter utifrån ett kretsloppsperspektiv. Detta kanexempelvis åstadkommas genom ändringar i lagen om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar. utvecklar de här idéerna i en särskildmotion om va-lagen till /97.Positiva tendenser ibyggsektornVi har sett byggföretagens intresse avatt bygga ekologiskt riktigt, kretsloppsbaserat och hållbart.Kvalitetstänkandet i dessa avseenden ser nu ut att utvecklastill prioriterad konkurrensfaktor. Byggsektorn har bl.a. skapatsitt eget kretsloppsråd, som samlar kunskap och gerrekommendationer till företagen. Det är alltså, trots detknappa nybyggandet, mycket som händer i byggbranschen.Tidigare tveksamheter och överdriven försiktighet, när detgäller ekologiskt byggande, har övergått i ett stort antalprojekt och innovationer, framför allt vad gäller ombyggnad.Detta är glädjande och visar vägen bort från de senastedecenniernas felaktiga materialanvändning och alltför snabbabyggmetoder. Spekulationer och kortsiktighet påbostadsmarknaden håller på att bytas ut mot mer robustaperspektiv. () harsedan något år igång ett nätverk för ekologiskt byggande.De här tendenserna är mycket positiva och ur alla dessa nya miljövänligasatsningar bör vi kunna hämta mängder av nya nyttiga erfarenheter.Ett ekologisktbyggnadsbegreppI en av tidigare bostadspolitiska motioner(1994/95:Bo521, om ett ekologiskt byggnadsbegrepp)framhöll vi behovet av att bl.a. få begreppet "ekologisktbyggande" definierat av . Uppdraget harvidarebefordrats av regeringen och skall rapporteras senast imars 1998. Tills vidare får vi alltså stödja oss på detforsknings- och utvecklingsarbete, när det gäller byggandemed ekologiska utgångspunkter, som förevarit och nupågår.Byggforskningsrådet har här en given uppgift. Vi ser gärna fleraexperimentella projekt i form av nya ekobyar och ekostadsdelar. Dessaspeciella utvecklingsprojekt, där gränser och nytänkande testas vad gällervatten och avloppsystem, energialternativ och källsorteringsanordningar,behöver även fortsättningsvis samhällets ekonomiska stöd för att kunnagenomföras. Lyckade - men även misslyckade - lösningar bidrar till dendjupare kunskap vi behöver. Det är särskilt viktigt med utvärderingar avexperimentprojekten och att informationen kan föras vidare.För är det en given utgångspunkt att all ny- och ombyggnad iframtiden skall ske efter ekologiska principer. Vi föreslår därför utredning avfrågan om hur statliga investeringsbidrag och kreditgarantiåtaganden skallmiljövillkoras och i övrigt kunna styras med sociala och regionala förbehåll.Anslagen tillsamhällsplanering,bostadsförsöjning ochbyggande (utgiftsområde18) för budgetåret 1997Miljöpartiet accepterar i huvudsak regeringens förslag tillanslagsfördelning på utgiftsområde 18 i statsbudgeten för1997. Vi har dock två väsentliga invändningar, och dengäller bidragen till åtgärder mot dålig inomhusmiljö ioffentliga lokaler, de s.k. allergisaneringsbidragen samtbidragen till åtgärder mot radon i bostäder. I det följandebeskrivs bakgrund samt våra alternativa förslag till beslut.Beträffande ramarna och anslagsfördelningen för budgetåren 1998 och1999 har vi ännu inte tagit slutgiltig ställning. Detta bl.a. mot bakgrund avattett flertal beslut som påverkar utgiftsområdet kommer att tas under 1997.Bakgrund - överenskommelser medregeringen om allergisaneringsbidragVåren 1995 gjorde regeringen och enöverenskommelse om det s.k. RAS-bidraget (riktatanställningsstöd). Regeringen fick på det sättet stöd för 5miljarder kronor till RAS och fick loss2 miljarder kronor till miljöåtgärder. Framför allt handladedet om ett bidrag till inomhusmiljön, det s.k.Allergisaneringsbidraget, på . 200miljoner kronor fördelades på bidrag till solfångare,ackumulatortankar, kulturbyggnader och experimentbyggen.40 miljoner kronor gick särskilt till Småhusskadenämndenför att hjälpa egnahemsägarna med ett bidrag till självriskenvid fukt- och mögelskador.För allergisaneringsbidraget gällde att huvudentreprenadavtalet skulle varatecknat och slutbesiktning skulle ske senast 1 januari1997.Ansökningarna till bidraget för allergisaneringar gick trögt, och såg inte utatt alls utnyttjas som väntat, som medel till ny- och ombyggnadersaknades. I en ny överenskommelse mellan regeringen och Miljöpartietskiftades från allergisaneringsbidraget till ny- ochombyggnader. I överenskommelsen ingick förlängning av tiderna förallergisaneringsbidraget. Huvudentreprenaden skulle först vara klar1 och slutbesiktningen . lågansökningstiden kvar vid . Till överenskommelsen fogadesockså krav på intensifierad information om bidraget och att om denåterstående miljarden mot förmodan överskreds skulle nya förhandlingarupptas. fick i denna överenskommelse också 100 miljonerkronor till fortsatt 35-procentigt investeringsbidrag till vindkraften.Stegrat intresse för allergisaneringVid ansökningstidens utgång, , hade ansökningarför för allergisaneringar, lämnatsin. Regeringen och återupptog då diskussioner, ienlighet med överenskommelsen. Ur dessa diskussioner komtyvärr inte en enda ny krona. Regeringen hänvisade tillstatsfinanserna. satsades det ytterligare pengar pårena ombyggnadsbidrag. Betongen gick före barnens hälsa,vilket är mycket allvarligt.Nya försökMiljöpartiet har sedan vid ett flertal tillfällen försökt fåregeringen att ta det ansvar man kan förvänta sig i en sådanhär fråga. Inga pengar avsattes i vårpropositionen, men underdiskussionen om sysselsättningspropositionen undersommaren menade statsministern att man skulle försökafinna en lösning, inte minst för barnens skull. Men inget harhänt. Höstens budgetproposition ger inget utrymme för ettfullföljande.Vårt förslag: Fullföljallergisaneringen nuVad är viktigare än barnen i vårt samhälle. Har vi inte alla enskyldighet att skydda dem mot "sjuka" skolor, daghem ochbostäder. Allergier, överkänslighet och astma har som aldrigförr brett ut sig i våra växande generationer. Vi har fått en nyväxande folksjukdom. Anledningen, som de flesta är överensom, finns främst i våra dåliga inomhusmiljöer.Kommunernas försök att nu ta itu med problemen får intestoppas. Samhällskostnaderna för uteblivna åtgärder kommeratt få helt andra dimensioner. Det är också de flesta överensom.Miljöpartiet vill att detta viktiga miljö- och hälsoprojekt genomförs ochanvisar därför ett nytt anslag, kallat A 12. Åtgärder mot dålig inomhusmiljö ioffentliga lokaler, om för . Anslagetfinansieras genom omfördelningar i vårt budgetförslag jämfört med det viföreslog i motion på den ekonomiska vårpropositionen.Anslaget A 9. Bidrag till åtgärder motradon i bostäderMiljöpartiet vill inte sänka ambitionsnivån när det gällerradonsaneringen. Därför accepterar vi inte regeringens30-procentiga neddragning på anslaget Bidrag till åtgärdermot radon i bostäder. Vi föreslår i stället att anslaget räknasupp med till totalt förrespektive budgetår 1997-1999.Sammanfattningsvis innebär de grönas förslag beträffandeutgiftsområde 18 följande:Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.18Samhällsplanering,RegeringenMiljöpartietbostadsförsörjningFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringenoch byggande199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet33368266292317160555AnslagA1Boverket: Förvaltningskostnader131122125A2Räntebidrag m.m.234001699313818A3Vissa äldre låne- och bidragsstöd förbostadsändamål m.m.9488A4Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader151617A5Statens bostadskreditnämnd:Garantiverksamhet130015001200A6Byggforskningsrådet:Förvaltningskostnader232324A7Byggforskning179184189A8Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador606060A9Bidrag till åtgärder mot radon ibostäder121212555A10Bostadsbidrag591056405600A11Bonusränta för ungdomsbosparande333A12Nytt anslag: Åtgärder mot dåliginomhusmiljö i offentliga lokaler600B1Geoteknik242424C1Länsstyrelserna m.m.172116171671D1Förvaltningskostnader förLantmäteriverket490422414D2Statens va-nämnd555 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en återkommande uppföljning ochsamlad utvärdering av kommunernas insatser för särskilt utsattabostadsområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att självrisken vid bidrag från Fonden för fukt- och mögelskadorfår vara högst av den totala kostnaden för husägaren,3. att hos regeringen begär förslag om inrättande av ett "" i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ytterligare skärpa kraven på högsta tillåtna radongashalt i allabyggnader till maximalt /m3,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktade "gröna" investeringsbidrag och bostadsbidrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten att ge en särskild kreditgaranti avgränsadtill sparande kopplat direkt till boende,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad information om slutna bosparkassor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fria marknadshyror,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om estetisk utformning och konstnärlig utsmyckning vid ny- ochombyggnad av offentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter,10. att hos regeringen begär en utredning om kommunalalägesavgifter för vissa lokaler i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information om byggdepåerna och begagnat byggmaterial,12. att hos regeringen begär en översyn av plan- och bygglagenför att underlätta självbyggeriet,13.