mot · GK02U505 · 1996-10-07 00:00:00 — Den sociala dimensionen och Europasamarbetet är ett viktigt politiskt verktyg för attbalansera de internationella marknadskrafterna. Det hävdadevi socialdemokrater inför folkomröstningen om svenskt EU-medlemskap.På det sociala och arbetsrättsliga området har EU också spelat denna roll.De senaste åren har flera viktiga framsteg gjorts i arbetet för att geEuropasamarbetet en social dimension.Gemensamma minimiregler för bland annat arbetstider, föräldraledighetoch koncernfackligt samarbete har antagits. Social dumpning videntreprenadverksamhet över gränserna har stoppats genom regler om attvärdlandets lagar och avtal ska gälla.Men detta räcker inte. Vi är ännu långt från den punkt där vi kan hävda attden sociala dimensionen är så stark att balans råder gentemot marknaden.Dessutom skärps behovet av framsteg på detta område av den annalkandeutvidgningen av EU till Öst- och Centraleuropa.Denna utvidgning är utomordentligt viktig av säkerhetspolitiska,ekonomiska och miljömässiga skäl. Men den skapar också problem. Riskenför social dumpning ökar till följd av ländernas låga utvecklingsnivå.Dessutom har dessa länder ännu inte klart valt sida mellan den socialamarknadsekonomi EU strävar efter och en betydligt mer auktoritär och råform av kapitalism.Mot den bakgrunden är EUs pågående regeringskonferens ett viktigttillfälle att flytta fram positionerna för den sociala dimensionen. Det gällerbland annat på följande områden:- Det sociala protokollet måste införlivas i fördraget och därmed omfattaalla medlemsländer. omfattas inte av beslut träffade enligtdet sociala protokollet. Vetskapen att ett land kan ställa sig utanför antagnaminimiregler, och därmed skaffa sig konkurrensfördelar, försvårar givetvismöjligheterna att få igenom beslut om fler rättigheter för löntagarna.- krävs att beslut fattas enhälligt på vissa områden som rör densociala dimensionen. Det innebär i praktiken att beslut blockeras eller att EUsregler utformas med det minst ambitiösa medlemslandets regler somriktmärke. Här bör fördraget ändras så att alla beslut som rör arbetsmark-nadsfrågor och sociala frågor kan fattas med kvalificerad majoritet.- Det är viktigt att kostnaderna för samhällets sociala åtaganden på ettacceptabelt sätt fördelas mellan arbete och kapital. blir det alltsvårare att upprätthålla en sådan balans. Lägre kapitalskatter i ett land kantvinga andra att följa efter när kapitalet rör sig fritt över gränserna.Resultatetblir en tyngre skattebörda på löntagarna.Risken för en sådan "skattedumpning" kommer att öka när den monetäraunionen blir verklighet 1999. Det är därför hög tid att EU inför miniminivåerför bolags- och kapitalskatter. För att detta ska kunna ske krävs att sådanabeslut kan fattas med kvalificerad majoritet.- Den europeiska fackföreningsrörelsen står samlad bakom kravet att ettantal fackliga och sociala rättigheter från den så kallade sociala stadgan från1989 skrivs in i EUs fördrag. Även kommissionen har gett uttryck för dentanken.Detta är ett viktigt krav som bör stödja, inte minst med tanke påEUs utvidgning. Det skulle innebära att de länder som sökt medlemskaputsätts för en press att godta en social marknadsekonomi och respekteragrundläggande fackliga rättigheter.Tyvärr ökar antalet kränkningar av löntagarnas fackliga rättigheter i Öst-och , enligt Fria Fackföreningsinternationalen. Att se tillatt sådana kränkningar aldrig tillåts bli ett konkurrensmedel inom Europeiskaunionen är en fråga av största vikt för alla progressiva krafter.- Arbetet för att göra kampen mot arbetslösheten till EUs huvudfråga ärgivetvis av största vikt för löntagare. Förslagen om ett särskiltsysselsättningskapitel i EUs fördrag utgör en viktig del i denna strävan.Den har på vissa områden gjort ett bra arbete för attlyfta fram de frågor som berör den sociala dimensionen under den pågåenderegeringskonferensen. Det gäller främst det föredömliga arbetet kringsysselsättningsfrågorna.På andra områden har passiviteten emellertid varit påfallande. Ett exempelpå det är frågan om sociala och fackliga rättigheter i fördraget där regeringenhaft en närmast avvisande hållning, trots att den socialdemokratiskapartikongressen så sent som betonade denna frågas vikt.Vi anser att den sociala dimensionen är en fråga av yttersta vikt för helaEuropasamarbetets folkliga förankring och legitimitet. Arbetet med dessafrågor måste präglas av en övergripande helhetssyn och ges högsta prioritet iEU-arbetet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördragsändringar för att utveckla den sociala dimensionen.