mot · GK02Ub702 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är ett allvarligt problem att en så låg andel av densvenska arbetskraften har högskoleexamen. Detta är dockföga förvånande då utbildning lönar sig dåligt i Sverige.Universitetslönepremierna har minskat dramatiskt sedan1960-talet. Därtill kommer ett skattesystem som minskarmänniskors incitament för högre utbildning ochkompetenshöjning.Inte bara löneläge och beskattning påverkar människors studiebenägenhet.Utsikterna att få arbete, möjlighet till intressanta arbetsuppgifter ochpersonlig utveckling spelar också stor roll. Även ett väl fungerande systemför studiefinansiering är centralt för att rekryteringen till högre utbildningskall fungera tillfredsställande.Dagens system är behäftat med flera brister som motverkar en expansionav antalet högskoleutbildade människor i landet och sätter mångaakademiker i en livslång skuldfälla. Dagens studiemedelssystem ger alltförsmå incitament att hålla tillbaka låneskuldens storlek. Många studenterräknar från början inte med att kunna betala tillbaka studieskulden . Därtill är många akademikers löner för låga ochskatterna för höga. Denna insikt ger upphov till viss resignation och till attdet inte är ovanligt att studenter avstår från att hålla nere skuldens storlek.Man lånar det maximala beloppet. Den månatliga avgiften vid återbetalningblir ändå densamma.Vidare saknas flexibilitet vid återbetalningen. Den procentuella andel avinkomsten som skall användas för att betala av på lånet är fast. Det har intevarit möjligt att göra personliga avbetalningsplaner, inte ens i de fallstudenter velat höja avbetalningstakten.Det har för övrigt inte heller varit möjligt att ansluta avbetalningen tillautogiro för att undvika att någon av de fyra årliga delbetalningarna glömsbort, eller att betala en delsumma varje månad.Det är heller inte tillräckligt tydligt under studieåren vad studielånetkommer kosta att återbetala. Räntan fastställs i efterhand och är p.g.a. statligsubventionering inte avdragsgill. Lånet behandlas vid deklaration vid sidanav andra lån. Pedagogiken blir otydlig.Man kan förutse att staten kan komma att tvingas skriva avstora summor i form av lån som inte betalats av. Det är svårt att se hur enlärare med fyra till utbildning med dagens löneläge skall kunna klaraav att betala tillbaka sitt lån. De senaste årens höga ränteläge innebar attmånga nyexaminerade akademikers skulder växte ordentligt, även efter attårens avbetalningar gjorts. Trots att den erforderliga delen av inkomstenavsattes till CSN, så växte alltså låneskulden.Målet bör vara att avskaffa dagens system för studiemedel. Istället bör enmodell utredas där bankerna tillåts och uppmuntras att ta över utlåning avstudiemedel. Genom att staten lämnar borgen för alla studenter som kanuppvisa rimliga studieresultat möjliggörs högre utbildning för alla. Bankernaoch studenterna får ett gemensamt intresse av att ingen lånar mer än den kanklara av att betala tillbaka under sin verksamma tid. Bankerna kan ochkommer säkert också att erbjuda privatekonomisk rådgivning till dem som såönskar.Högskolestudenter torde vara en attraktiv kundgrupp för bankerna. Denbank som tidigt vinner människors förtroende har möjlighet att få behålladem som kunder under lång tid.Med tiden skulle rimligen också ett omfattande studiesparande uppstå. Detmåste bli naturligt för föräldrar och tonåringar att spara för framtida studier,lika väl som till körkort, bostad eller bil. Utbildning är en investering iframtiden. Genom ökat inslag av sparande kan studieskulden nedbringas ochskuldfällan undvikas. Detta sparande kan med fördel kopplas till de såkallade kompetenskontona.Banklånen bör bli avdragsgilla, precis som andra banklån. Om staten villlämna ett studiebidrag, så är det möjligt även om bankerna tar överlånedelen. Sammantaget blir det lättare för studenter att förutse framtidakostnader och incitament att hålla nere skuldens storlek skapas.Riksdagen bör begära en utredning om en ny modell för studielån i bankefter de intentioner som här angivits. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om en ny modell förstudielån i bank i enlighet med vad som anförts i motionen.