mot · GK02T225 · 1996-10-07 00:00:00 — Det har isammanhanget föreslagits en provbana för höghastighetståg parallellt medmalmbanan söder om , ett projekt som regeringen bör driva ivederbörande EU-instanser och vara beredd att ekonomiskt stödja. Dessasatsningar kan göras inom befintliga ekonomiska totalramar genommotsvarande minskning av väganslagen.Investeringarna i den svenska transportsektorns infrastruktur har ökatdramatiskt , bland annat för att mildra den ekonomiskakrisen. Investeringsvolymens nytta har ifrågasatts av bl.a. kommunikations-kommittén och regeringens budgetproposition visar att den tagit intryck avkritiken. Väginvesteringarna sänks kraftigt men även järnvägsutbyggnadersenareläggs. Utvärderingar och eftertanke är bra, inte minst när det gällerutbyggnaden av infrastruktur som kan påverka bebyggelse- ochnäringsmönster i många generationer. Det är viktigt att både lära av historienoch ha ett mycket långt framtidsperspektiv. Några överväganden som verkarrelevanta är:1. De globala hänsynen kommer att väga allt tyngre vad gäller bådemiljöomsorg och resurshushållning. Folkhälsofrågor är en annan sådanaspekt. De antagna sambanden mellan den starkt ökade allergi/-astmafrekvensen och tätortsluftens ökade noxhalt (halt av kväveoxider,främst alstrad av vägtrafiken) skulle kunna få liknande konsekvenser, för attinte tala om hoten mot det globala klimatet. Detta talar för en försiktighets-linje i valet av framtida transportsystem. Med den teknik som är kändinnebär det en satsning på elektrisk järnväg till förmån för väg- ochflygtrafik.2. Stambanebyggarnas "bryta-bygdprincip" var, i historiens ljus, ettstrategiskt misstag. Historiskt etablerade bygder och städer (som ,och ) fick och har ännu komplicerade och tidsödandetågförbindelser med landets stora bebyggelsecentra.3. Det är troligt att tjänsteresandet minskar relativt tack vare de nyaelektroniska medierna och möjligheterna till distanskontakt. Däremot lär deenskilda individernas geografiska rörlighet fortsätta att öka, och därmedbehovet av och önskningarna om frekventa och billiga resor.4. järnvägsförbindelser med grannländerna är otillfredsställande,vilket bland annat har lett till ett minskat tågåkande över gränserna, tvärtemotdet annars ökade internationella utbytet.SJ , som rationaliserat verksamheten hårt och i en europeiskjämförelse framstår som mycket effektivt, hade ett enstaka vinstår menväntas åter få förlust. Ett par av de matarbolag, "shortlines", som tillkommitunder senare år har akuta ekonomiska problem. Klart är att denna utvecklinggår stick i stäv mot deklarerade miljöintentioner och mot utfästelserna iAgenda 21.Klart är också att den är en logisk konsekvens av den faktiskt fördatrafikpolitiken. 1993 slopades kilometerskatten och de tillåtna vägfordons-vikterna höjdes till . De fasta fordonsskatterna på lastbilar har sänkts.De svenska lastbilsekipagen tillhör världens tyngsta och längsta. Enanpassning till EU-reglerna skulle ha gett järnvägen betydandekonkurrensfördelar. I budgetpropositionen skryter regeringen emellertid medsina förhandlingsframgångar och säger att en begränsning hade lett till bl.a.miljöförstöring! Det visar på den svenska väglobbyns fortsatt starka ställningoch det är tyvärr inte bara regeringens öra som den har.Järnvägens persontrafik har haft en gynnsammare ekonomisk utveckling.Men liksom lastbilarna har bussarna gynnats av ändrad beskattning, och nuavlägsnas spärrar för deras konkurrens med de långväga tågen. På sträckanGöteborg-Stockholm har järnvägens biljettpris pressats ner under vad somrimligen är företagsekonomiskt hållbart. Sprider sig detta kan resultatet bliförödande för järnvägen, och för miljön.Utvecklingen kräver både långsiktiga och kortsiktiga åtgärder. Snabbastoch enklast bland de senare är att genom avgifter förskjuta kostnadsbalansenmellan järnvägstrafiken och den tunga lastbilstrafiken.Vi föreslår att järnvägen befrias från banavgifterna som för 1997budgeteras till . Enligt Statskontoret torde dessa avgifterefter de rationaliseringar som genomförts ha förlorat sin styrande verkan. Viföreslår också ett prisstöd på för SJ:s persontrafik.Vi avvaktar med att fördela övriga inom ramen för Uo22. Vi vill bl.a. se slutbetänkande och resultat innan medlen fördelas. Medlen ska dock gå tillspårsystem och annan kollektivtrafik i länen. Exempelvis bör medel gå tillförsöksbanan med automatiska spårsystem i Uppsala.FlygtrafikDen största ökningen av CO2-utsläppen inom EU-ländernastår flyget (den senaste ) för.Luftfartsverket har aviserat en utbyggnad av ny flygplats iVärmland och nya landningsbanor i och påArlanda. Med hänvisning till de resonemang vi förtbeträffande vägtrafiken bör även nya flygplatser omfattas avett miljömotiverat moratorium. frigör på såsätt medel för att bygga om befintliga flygplatser utan attbelasta ytterligare skattemedel.Till drift av kommunala flygplatser behöver anslaget B 6 öka med 15miljoner kronor. Detta behandlas i en särskild riksdagsmotion.Miljödifferentierade landningsavgifter för flyget bör införas efter sammamodell som diskuteras för sjöfarten. I detta kan också ingå "peak pricing"d.v.s. att det ska kosta mer att landa i högtrafik.Sjöfart och fritidsbåtarSjöfarten behandlas utförligt i en annan motion. I dennamotion vill vi bara med tillfredsställelse notera denöverenskommelse om miljödifferentiering avsjöfartsavgifterna som träffats. Konstruktionen är godfrånsett att CO2-utsläppen inte påverkas av den. Skasjöfarten leva upp till adekvata miljökrav är införlivandet avklimateffekter ett måste. Beslut om införandet avkatamaraner bör föregås av analyser av demiljökonsekvenser de för med sig.Vi föreslår att blir en miljözon där t.ex. utsläppskrav kan ställaspå trafikerande fartyg.Överenskommelsen om miljödifferentiering av avgifterna är frivillig. Detråder ett kommunalt hamnmonopol. bör avvakta ikraftträdandetav överenskommelsen. Skulle problem uppstå bör vara redo attingripa med lagstiftning.Vänsterpartiet finner ingen anledning att fortsättningsvis med skattemedelbidra till användningen av fritidsbåtar. En stor miljösanering behövs snarastinom denna verksamhet. Från och med bör ägarna tillfritidsbåtar själva betala de kostnader deras hobby för med sig. Anslaget förfritidsändamål bör minska med drygt 22 miljoner kronor.Arbetsmaskiner m.m.Vi behöver gränsvärden för utsläpp från arbetsmaskiner,skotrar, fritidsbåtar, arbetsredskap, etc. Även skatten pådessa typer av redskap och maskiner bör miljödifferentieras.Eftersom vi nu börjar få bukt med utsläppen från personbilarär utsläppen från dessa slag av maskiner relativt allvarligare.ÖvrigtDe miljözoner som finns för tunga fordon istorstadsregionerna börjar ge effekt. Åkerier gör nu reklammed att deras lastbilar har rätt att vistas i miljözon 1. Dockbehöver övervakningen av zonerna ochsanktionsmöjligheterna förstärkas. måste ävenutländska åkare omfattas.Vi behöver en miljöanpassning av statliga verk, myndigheter och företag.Undersökningar har visat att statliga organ ligger efter i miljöanpassningenav verksamheten. När det gäller kommunikationssidan av miljöanpassningenkan man t.ex. lägga en "utsläppsbubbla" för koldioxid över respektiveinstitution. Detta kompletteras med krav att utsläppen ska minska . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målprioritering med utgångspunkt från attkommunikationssektorn skall ingå i det uthålliga samhället,2.3. att beslutar att strategiska investeringar inomkommunikationssektorn fortsättningsvis skall föregås av miljö- ochhälsokonsekvensbeskrivningar,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en miljöanpassning av trafiken inte är möjligmed mindre än att den totala trafikvolymen nedbringas,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koldioxidmålet skall uppfyllas,18.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bensinskattehöjningen skall vara regionaltdifferentierad,210.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheterna till en olycksavgift,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att försäljningsskatten på fordonsmodeller merskall baseras på säkerhets- och miljöegenskaper,214.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skäl och metoder för att främja järnvägsresandetoch andra former av markbundna kollektiva transportslag,16.17. att beslutar om moratorium för byggnation av nyaflygplatser,18.19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa miljödifferentierade landningsavgifterför flyget och "peak pricing",220.21. att hos regeringen begär att den tar upp förhandlingarom att göra till en miljözon,22.23. att beslutar att införa miljödifferentieradeförsäljningsskatter för arbetsredskap, arbetsmaskiner m.m.,224.25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka miljözonerna,26.27. att beslutar att statliga institutioner skallmiljöanpassa sina kommunikationer genom att bl.a. införa enutsläppsbubbla för koldioxid och att utsläppen successivt skallminska,128.1. att beslutar att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisa anslagen under utgiftsområde 22Kommunikationer:Vänsterpartiets förslag till förändringar i Kommunikationsdepartementetsbudget 1997A 1 : Administrationskostnader-44 000 000A 2 Drift och underhåll av statliga vägar-500 000 000A 3 Byggande av vägar-1 800 000 000 Borttagande av banavgifter+345 000 000 Statliga järnvägar, kollektiv länstrafik+906 227 000 Prisstöd SJ persontrafik+100 000 000B 1 Ersättning för fritidsbåtsändamål-22 227 000B 6 Drift av kommunala flygplatser+15 000 000Summa:-1 000 000 000