mot · GK02A719 · 1996-10-07 00:00:00 — Tid att leva - tid att arbetaVänsterpartiet har länge drivit frågan om enarbetstidsförkortning. För oss handlar enarbetstidsförkortning om livskvalité, jämställdhet, hälsa ochsysselsättning, d.v.s. om välfärd. Det är enfördelningspolitisk fråga mellan könen och mellan dem somfinns i arbetslivet och dem som tvingats ut i arbetslöshet.HistorikVid seklets början var den genomsnittliga årsarbetstiden 60timmar per person och antalet årsarbetstimmar omkring 2800. infördes åtta timmars arbetsdag. 1984 varårsarbetstiden för att 1996 ha ökat till 1 560timmar. Ett genomgående drag i utvecklingen är att närarbetstidsförkortningar genomförts så har ledigheten förlagtssom . Skillnaden mellan lagstiftning om48 timmars arbetsvecka och nuvarande är att är arbetsfria. om åttatimmars arbetsdag tycks ha etsat sig fast.Under hela 1900-talet har beslut om sänkning av pensionsåldern, införandetav femdagarsveckan, förlängd semester, föräldra- och studieledighet i höggrad minskat arbetstiden och har produktiviteten ökat.Under senare år har det skett en förlängning av arbetstiden, dels i form av ettutökat övertidsuttag men också i en längre årsarbetstid och ett högrearbetstidsmått för heltidsanställda (40,). Trots enmassarbetslöshet har arbetsmängden per sysselsatt ökat.Kortare arbetstid och ökad produktivitet har erfarenhetsmässigt låtit sig välförenas.Om man studerar effekterna från de största arbetstidsförkortningarna undermodern tid -1919 (åttatimmars dag) 1938 (två veckors semester) och 1957-73 (etappvis arbetstidsförkortning från 48 ) - framgårdetta tydligt. Reformerna satte fart på den ekonomiska aktiviteten.En jämställdhetsfrågaIdag arbetar de svenska hushållen i snitt ,de som har jobb vill säga. Detta skall jämföras med att vi på50- talet arbetade per hushåll. Dåarbetade en i familjen, oftast mannen, och kvinnorna fanns ihemmen och stod för vad forskarna kallar "bufferttid".Normen för heltidsarbete sattes i ett samhälle där en(mannen) i hushållet arbetade. Kvinnorna etablerade sig påen arbetsmarknaden med en manlig norm för heltidsarbete.De bekostade sin egen arbetstidsförkortning genom att arbetadeltid, arbetar nästan en miljon människor deltid, deflesta kvinnor.I arbetar kvinnor i snitt med lönearbete och 27timmar med det obetalda hemarbetet. Männen arbetar i snitt 41timmar med lönearbete och med det obetalda hemarbetet.Vi arbetar alltså i stort sett lika mycket men lönearbetet är ojämnt fördelatmellan könen. Vid sidan av ett lönegap (lönediskriminering) på arbets-marknaden finns det ett arbetsttidsgap mellan könen. Grunden i allajämställdhetssträvanden är rätten och möjligheten att försörja sig själv. Rättgenomförd skulle en arbetstidsförkortning verka omfördelande av arbetstidoch inkomster mellan könen.I september 1996 presenterade arbetstidskommittén sin utredning.Utredningen skriver att "en arbetstidsförkortning i privat sektor knappastinnebär att kvinnor i offentlig sektor ges fler arbetstimmar". Medvetet elleromedvetet väljer man att undvika att ta ställning till kärnfrågan, omför-delningen av arbetstid från heltidsarbetande till deltidsarbetande (oftakvinnor) så att varje individ ges en rätt och en möjlighet att försörja sigsjälv.Kommittén lyfter fram att våra arbetstidsmönster i hög utsträckningpåverkas av vem som har ansvaret för hem och familj. Att det ansvaret ärojämnt fördelat mellan könen. Kommitténs slutsats blir att måste vi börjamed ansvaret för familjen om vi ska förändra arbetstidsmönstren mellankönen.Detta är en slutsats som står i bjärt kontrast med lagstiftarens tidigareambitioner. har vi lagstiftat om obligatoriska "pappamånader" iföräldraförsäkringen för att öppna möjligheter för föräldrar att dela påföräldraansvaret. Vi har lagstiftat om rätten till föräldraledighet för attöppnaför att människor ska ges möjlighet att kombinera arbete och föräldraskap. Vihar lagstiftat om rätt till förkortad arbetstid under småbarnsåren av sammaanledning. Om vi vill förändra arbetstidsmönstren mellan könen är enlagstiftad arbetstidsförkortning en grund och ett hjälpmedel för familjerna attinbördes fördela ansvaret för hushåll och familj.Vänsterpartiet föreslår att JämO ges i uppgift att - i arbetet medlöneskillnader mellan kvinnor och män - även utreda en förkortad arbetsdagseffekter på löneskillnaderna mellan könen, och på jämställdheten iarbetslivet.I arbetar vi mest iEuropaEnligt material arbetar enheltidsanställd svensk i snitt . Detta ären av längsta arbetstiderna i . visarstatistiken att arbetstiden utslagen på anställd och år är låg ien internationell jämförelse, vilket innebär att arbetstiden ärojämnt fördelad i . Vi har en hög andeldeltidsanställda, mest kvinnor, som ofta önskar merarbetstidtid för att kunna försörja sig själva.En arbetstidsförkortning innebär dels att vi skulle närma oss det europeiskalägre måttet för heltidsarbetande, dels att vi skulle få en viss omfördelning avarbetstid från heltidsarbetande till deltidsarbetande.I ökar arbetstiden,för dem som har jobbUnder perioden har , ,, , , , , , Italienoch sänkt sin årsarbetstid med mellan 200 och 20timmar per person och år. I , ochStorbritannien är arbetstiden oförändrad per anställd och år. ISverige har vi ökat arbetstiden med 80timmar per anställd och år.Kortare arbetstid ger sysselsättningseffekter.Den massarbetslöshet som bitit sig fast i är delvis strukturell,över 200 000 arbetstillfällen har försvunnit i industrisektorn under 1990-talet.En stor del av dessa beror på en produktivitetsutveckling som innebär attarbetstillfällen rationaliserats bort och ersätts av ny teknik. Andra harförsvunnit p.g.a lågkonjunkturen. De arbetstillfällen som rationaliserats bortmed hjälp av ny teknik lär inte återskapas under en högkonjunktur.Teknikutvecklingen kommer inte heller att avstanna så att de arbetstillfällensom finns inom industrin säkras.I hänvisar fortfarande ledande politiker till en forskning sombygger på teoretiska studier och som tar sin ansats utifrån en sektor som idagsysselsätter av arbetskraften i . Resultaten från denna sektor harsedan applicerats på industri som riktar sig till en inhemsk marknad,byggnadssektorn, privat och offentlig tjänstesektor som om villkoren voredesamma för dessa av arbetsmarknaden. I denna teoretiska forskningfinns också en rad strikta antaganden i botten som alla har ett gemensamt,nämligen att de utgår från konjunturella svängningar och hur enarbetstidsförkortning påverkar sysselsättningen under olika konjunkturer.Ingenstans redovisas arbetstidsförkortningens effekter på sysselsättningenunder en strukturomvandling vilket ter sig märkligt då de flesta är ense om attden arbetslöshet som finns i i hög grad är av strukturell karaktär.Den europeiska forskningen i arbetstidsfrågan som inte redovisas i densvenska arbetstidsdebatten har helt andra utgångspunkter. Ofta redovisar manarbetstidsförkortningar och sysselsättningseffekter över långa tidsaxlar. På såsätt fångar man in både konjunktursvägningar och strukturomvandlingar isamhället, som man redovisar resultatet av faktiskt genomfördaarbetstidsförkortningar . senast redovisar utredarenMichel Rocard i sitt material till ett klart samband mellanarbetstidsförkortning och ökad sysselsättning. Enligt Rocard är det sedanarbetstiden slutade att förkortas (1970) som vi har fått stor arbetslöshet iEuropa. Utanför har en blygsamförkortning börjat igen. I de länder där förkortningen är mest uttalad, d.v.sDanmark, , och , ser man den som enbidragande orsak till att arbetslösheten dämpats eller förhindrats att stigatillföljd av de aktuella årens ekonomiska kris. var ett av de ländersom drabbades allvarligast av krisen på grund av sitt starka beroende avhandel med utlandet och sin industristruktur. Under dessa år förlorade landetnära av sina arbetstillfällen inom industrin. förkortades dengenomsnittliga arbetstiden och är nu ett av deländer där arbetslösheten är lägre 1994 än 1985.Sänkningen av arbetstiden inom metallindustrin i visar på ensysselsättningseffekt på . Enligt IG Metall tillskapades eller säkrades180-300 000 arbetstillfällen. Tyska motsvarigheten till AMS, IAB, bedömeratt en miljon arbetstillfällen skapades i under perioden 1983-1992p.g.a. arbetstidsförkortningar.I inleds nu en rad försök med arbetstidsförkortningar som ett led ikampen mot arbetslösheten. Försöksverksamheten är ett resultat av politiskabeslut byggda på en dialog med arbetsmarknadens parter. Det finns också enrad exempel på genomförda arbetstidsförkortningar i finländsk tillverknings-industri där arbetstiden sänkts och där arbetet omorganiseratsfrån tvåskift till treskift för att kunna utöka driftstiden och få ett bättreutnyttjande av kapitalinvesteringar. Arbetstidsförkortningen har där inneburitökad produktivitet, nyanställningar och genomförts med bibehållen lön.Tyvärr har de europeiska erfarenheterna av genomförda arbetstidsreformerinte nått . Istället koncentreras debatten till den inhemska svenskaforskningen som vilar på teoretiska antaganden bearbetade i dataprogram ochsom sällan eller aldrig diskuterar effekterna av en arbetstidsförkortning i enstrukturomvandling. Enligt mening finns det erfarenheterfrån europeiska arbetstidsförkortningar som visar att en arbetstidsförkortningskapar fler sysselsättningstillfällen. Med 600 000 människor parkerade imassarbetslöshet är det viktigt att använder alla medel för att ökasysselsättningen. En generell arbetstidsförkortning är ett sådant medel.TCO har i sin rapport visat att om vi kortar arbets-tiderna så ökar sysselsättningen med3,7-4,och arbetslösheten sjunker med 1,7-2,som statensfinanser förbättras. Enligt rapporten motsvarar detta en sysselsättningsökningmed 150 000-200 000 personer.Ett arbetsliv som förbrukarmänniskorInom vissa yrken förbrukas människor i snabb takt. Dengenomsnittliga pensionsåldern är , att jämföra medden lagstadgade . 400 000 personer, många p.g.a. arbetsskador ocharbetsrelaterade sjukdomar. Det sker en "nyrekrytering" tillsystemet med 30-40 000 personer , de flesta p.g.a. avett allt hårdare arbetsliv. har vi arbetataktivt med arbetsmiljön, nya lagar, tekniska hjälpmedel m.m.och trots detta fortsätter utslagningen i snabb takt.När det gäller belastningsskador och förslitningsskador och visspsykosocial stress blir allt fler forskare eniga om att "exponeringstiden",d.v.s. den tid människor är på arbetet, måste minska, vid sidan om ett aktivtarbetsmiljöarbete.Ska vi förhindra att människor slås ut ur arbetslivet eller tvingastilllångtidssjukskrivningar räcker det inte med det traditionella arbetsmiljö-arbetet. En del av lösningen måste vara att vi sänker arbetstiden, vilket defacto innebär att vi fördelar tiden jämnare över livet så att vi arbetar mindreper vecka, månad och år, för att istället kunna vara kvar i arbetslivet framtillpensionsåldern.Det finns också ett klarlagt samband mellan arbetspassens längd ochantalet arbetsolyckor.Lagstiftning eller avtalEn arbetstidsförkortning måste genomföraslagstiftningsvägen. Avtalade branschvisa eller lokalaarbetstidsförkortningar innebär att en rad önskade positivaeffekter av förkortningen uteblir.Internationella erfarenheter visar att det krävs rejäla steg om enarbetstidsförkortning skall öka sysselsättningen. Tas arbetstidsförkortningenut i äter produktivitetsökningen upp syssel-sättningseffekten. Avtalade arbetstidsförkortningar tenderar att tas i små stegoch ersättas fullt ut av produktivitetsökningar varvid sysselsättningseffektenuteblir. Ett undantag finns, IG metall i , där arbetstiden förkortades,efter konflikt, och därsysselsättningseffekten var betydande.En negativ effekt av avtalade arbetstidsförkortningar är att branscher medett relativt högt löneläge har råd att avstå löneutrymme i utbyte mot förkortadarbetstid medan låglönebranscher (ofta kvinnliga) inte har råd att avstålöneutrymme. Vi riskerar att få en ny form av diskriminering på denkönssegregerade svenska arbetsmarknaden.Risken är att den av kvinnor dominerade arbetsmarknaden som idagkännetecknas av låga löner också kommer att kännetecknas av långaheltidsarbetsmått, d.v.s. man arbetar mycket och tjänar litet, medan den avmän dominerade arbetsmarknaden kännetecknas av lägre heltidsarbetsmåttoch högre löner. Internationella erfarenheter visar att kvinnodomineradebranscher alltid släpat rejält efter när arbetstidsförkortningar avtalats fram.Ska en arbetstidsförkortning få genomslag i hela samhället, gesysselsättningseffekter och välfärdsvinster, krävs att den lagstiftadearbetstiden, d.v.s. för heltidsarbete, sänks.Därefter kan arbetstiden anpassas till olika branscher och sektoreravtalsvägen.KompensationDen höga summa som betalar ut i olikaförsörjningssystem skulle delvis kunna användas för attkompensera så att arbetstagarna kan behålla lönen vid enarbetstidsförkortning.Detta eftersom en rejäl arbetstidsförkortning skulle kunna leda till en rejälminskning av arbetslösheten både genom direkta nyanställningar men ocksågenom att uppsägningar undviks, vilket skulle minska utgifterna i olikasystem, t.ex. a-kassa, socialbidrag, bostadsbidrag, samt öka statens skatte-intäkter.En arbetstidsförkortning måste kombineras med att ökade löneutgifterersätts, särskilt inom offentlig sektor där ökade löneutgifter knappast kankompenseras av ökad produktivitet. Inom den privata sektorn behöver intekompensationen bli lika hög beroende på att vissa branscher kan kompenserasig själva genom ökad produktivitet, förlängda driftstider m.m.Under september månad 1996 har både statsminister ocharbetsmarknadsminister varit inne på att omfördela resurser från a-kassa tillarbete, i diskussionen om det s k friåret. Enligt uppfattninginnebär det att statsministern och arbetsmarknadsministern öppnat för endebatt om att omfördela inom budget för att genomföra arbetstidsreformer iSverige. Den mest angelägna arbetstidsreformen är en generellarbetstidsförkortning till 35 timmars arbetsvecka som norm, och därarbetstidsförkortningen i normalfallet tas ut som en daglig arbetstids-förkortning. vill verka för 30 timmars arbetsvecka.En arbetstidsförkortning itvå stegVänsterpartiet föreslår att arbetstiden förkortas till 35 timmari veckan (7 timmars arbetsdag) och till 30timmar (sex timmars arbetsdag) på andra . Arbetstidsförkortningen ska vara generell ochgenomföras med lagstiftning.Parterna har sedan möjlighet att branschanpassa tiderna avtalsvägen.Vi anser att regeringen bör ta initiativ till samtal med parterna om hur ochnär en arbetstidsförkortning kan inledas. En generell arbetstidsförkortningberör både lagstiftning och avtal, varför parterna måste involveras djupt iarbetet. Regeringen har tidigare tagit initiativ till sådana samtal inom andraområden, arbetsrätten och lönebildningen. Vi menar att frågan om enarbetstidsförkortning har en avgörande betydelse när det gäller sysselsättningoch arbetslivets villkor, varför arbetsmarknadens parter måste involveras.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med en tidsplan för en generell arbetstidsförkortning.En riktlinje för planen bör vara att sänka arbetstiden i veckanföre och på andra sidan sekelskiftet.En utvidgadförsöksverksamhetDet har genomförts en rad försök med kortare arbetstid iSverige, främst inom offentlig sektor. Några har avbrutits(p.g.a. av ändrat huvudmannaskap eller ändrade ekonomiskaförhållanden), ett har permanentats (), andra fortgår(, m.fl.) De utvärderingar somgjorts visar i samtliga fall på höjd livskvalité, d.v.s. manorkar med både arbete och familjeliv bättre. I några fallminskade sjukskrivningarna och i andra redovisassysselsättningseffekter i form av att deltidsarbetslöshetenminskade.Det finns nu ett behov av att initiera fler försök med sextimmarsdageninom nya sektorer och branscher för att kunna undersöka vilka effekter enarbetstidsförkortning får företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt. Detbehövs också ett bredare underlag för att se hur en förkortad arbetstid kanpåverka arbetslösheten inom olika branscher och vilka effekter som kan nås iform av minskade arbetsrelaterade sjukdomar och minskade arbetsskador.Vänsterpartiet föreslår att en stödfond inrättas för arbetsgivare som deltar iförsöksverksamhet med minskad arbetstid och där försöksverksamheteninnebär att personalstyrkan utökas.Stödet skall ges i form av avdrag på arbetsgivaravgiften. Vänsterpartietföreslår att denna försöksverksamhet med kortare arbetsdag inleds underkommande budgetår. För detta anvisar ett utrymme på 2miljarder kronor i sin budgetmotion.ÖvertidInternationella erfarenheter visar att övertiden måstebegränsas om man skall få positiva sysselsättningseffekter aven arbetstidsförkortning. I länder där man genomfört enarbetstidsförkortning utan att begränsa övertiden stigerövertidsuttaget, vilket minskar sysselsättningseffekten.Idag har vi ett registrerat övertidsuttag i som teoretiskt motsvarar70 000 arbetstillfällen. Dessutom har olika undersökningar visat att det finnsett dolt, icke registrerat, övertidsuttag som motsvarar 40-60 000arbetstillfällen (det varierar mellan olika undersökningar). De som finns påarbetsmarknaden arbetar allt mer medan allt fler ställs utanför arbets-marknaden.Vi anser att det nuvarande läget på arbetsmarknaden med en extremt högarbetslöshet motiverar att en begränsning av övertiden genomförs omedelbart.Arbetstidskommittén har i sin utredning som presenterades i september1996 föreslagit att övertidstaket sänks till , samt en ny formav "kvittningsrätt". I de fall övertiden tas ut i form av kompensationsledighetkvittas övertidsuttaget bort, d.v.s. kompensationsledighet skall inte räknassom faktisk arbetad tid. Förslaget innebär att övertidstaket, under vissaförutsättningar, höjs istället för sänks.Vänsterpartiet anser att övertidstaken skall halveras, det gäller bådemånads- och årstaket. Möjligheten till nödfallsövertid skall kvarstå.Sänkningen av övertidstaken ställer krav på en bättre planering av detordinarie arbetet. Ett bättre planerat arbetsliv skapar utrymme för arbets-tagarna att bättre kunna planera och disponera sin fritid.Vi anser att mertidsbegreppet skall slopas. Detta skulle gynna deltids-arbetande som ofta har en låg arbetstid i det individuella anställnings-kontraktet och där arbetsgivarna använder mertidsbegreppet för att skapa en"vikariepool" bestående av utbildad arbetskraft som ständigt står till arbets-givarens förfogande. Ett slopat mertidsbegrepp innebär att arbetsgivarenmåste betala övertidsersättning så fort arbetstiden överstiger det individuellaanställningskontraktet. Det skulle skapa starka ekonomiska incitament förarbetsgivaren att utöka arbetstiden för de deltidsarbetande som ofta arbetarmertid. Det skulle gynna deltidsarbetande, ofta kvinnor, som vill öka sinordinarie tid.De arbetsgivare som överträder lagen utan stöd i kollektivavtal betalar enövertidsavgift. För storföretag är dagens avgift av ringa betydelse. Dennaavgift bör tillföras ett belopp som sätts i relation till företagets storlek.Dennaprogressiva del av övertidsavgiften skall tillfalla staten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstidsförkortning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge JämO i uppdrag att studera effekterna av enarbetstidsförkortning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övertidsarbete.