mot · GK02Ub246 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningUngdomstiden har förlängts i det moderna samhället. I ställetför att se ungdomar som en tillgång ses de ofta som ettproblem. Vuxenvärlden sviker ungdomarna genomarbetslöshet och nedskärningar på skola ochfritidsverksamheter. Sådana besparingar är endastkortsiktiga. Investeringar i ungdomars utbildning och fritidär investeringar , och besparingar leder tillframtida problem i form av utslagning och drogmissbruk.Vänsterpartiet arbetar för ett samhälle där unga människor skall ha sammasjälvklara rättigheter som vuxna, rätt till ett arbete med full lön, rätt tillbostad, rätt till meningsfull fritid och rätt till integritet och respekt frånvuxenvärlden. Det gör vi genom att bekämpa kommunernas dåliga ekonomioch ökade klassklyftor och segregation, och vi gör det genom att försvara dengenerella välfärden.Men det finns många punkter där ungdomars rättigheter har fått stå tillbakade på grund av massarbetslösheten, och det finns mångaområden där man skulle kunna förbättra ungdomars situation genomekonomiska ersättningar som möjliggör ett drägligt liv och ökat inflytande påde områden där ungdomar finns och verkar, i skolan, på arbetsmarknaden ochi värnplikten.Vi vill också i denna motion särskilt lyfta fram de särskilt diskrimineradeungdomarna, invandrare, handikappade och homosexuella. Vi vill ocksåsärskilt peka på unga tjejers speciellt utsatta situation.En skola för allaDet är i skolan de flesta ungdomar finns, och det är i skolanungdomar utvecklas och lägger grunden till sitt framtidayrkesliv och roll i samhället. För många är skolansammanknippad med vantrivsel; ett nödvändigt ont sommåste genomgås för att få en chans på arbetsmarknaden. Detsker alltför ofta att skolan misslyckas med att ta tillvara detintresse och den vilja att lära som från början finns hos allabarn. Ett exempel på hur skolan skjuter ifrån sig ansvaret ärdet som kallas anpassad studiegång, som innebär att elevenskickas hem eller till fritidshem hela eller delar avskolgången men ofta också att man placeras på en arbetsplatsdär man tvingas jobba utan ersättning. Eleven får väldigt liteundervisning, och blir dåligt förberedd på att klara sig isamhället. Dessa lösningar måste, även om det kan finnassituationer där det kan vara en sista utväg, tillämpas mycketrestriktivt. Det måste höra till skolans grundläggande ansvaratt möta elevernas behov i skolan.Handikappade elever drabbas när skolan inte förmår anpassa lokaler ochundervisning till den handikappades förutsättningar. Elever som skulle kunnagå i den vanliga skolan får ingen möjlighet till det. När kommunerna drabbasav nedskärningar försvinner ofta de personliga assistenterna först. Utanresurser blir läroplanens skrivningar om en skola för alla bara tomma ord.Handikappade elever måste få plats i den vanliga skolan. Vänsterpartietavvisar i sin budgetmotion utgiftsområde 16 regeringens förslag tillnedskärningar på det här området.Tjejer och killar i skolanEtt av de mest rotade missförhållandena i dagens samhälle ärkvinnoförtrycket. En av de viktigaste institutionerna förbevarandet av genussystemet, segregering efter kön, ärskolan. Även om läroplanen ger oss en bild av en jämställdskola är verkligheten en annan. Killar får det mesta avuppmärksamheten, och genom hur skolan fungerar fåreleverna en världsbild full av fördomar. På de långautbildningarna som leder till högstatusyrken och högre lönfinns långt fler män än kvinnor. SYO-konsulenterna måste hasom uppgift att bryta de könsbundna valen till högre studier.Det är viktigt att man redan i tidig ålder diskuterar könsskillnader ochkvinnoförtryck. Lärarna måste vidareutbildas på studiedagar för att bättrekunna sätta sig in i problemet. På lärarutbildningen måste manssamhället ochdess avigsidor uppmärksammas i högre grad än i dag.Nedskärningar i skolanNedskärningar i skolan har ökat drastiskt,framförallt på grund av bristande kommunala resurser. Dethar inneburit besparingar på lokaler, läromedel, skolskjutsar,skolmåltider, stödundervisning, skolhälsovård (medpsykologer, kuratorer och skolläkare), rastverksamhet,hemspråksundervisning, kulturverksamhet (såsom teater- ochmuseibesök), särskilda prövningar, syo-verksamhet,fritidsledare, studiebesök, pengar till personliga assistenteroch annat. På vissa håll försöker man avgiftsbeläggaundervisningen i smyg genom att elever får betalaexempelvis kopiering och måltider. Klasserna blir allt störresom en följd av minskade resurser till lärartjänster ochlokaler. Nedskärningar får långt större konsekvenser än mankan tro. Se vidare motion om barnomsorg,skola och vuxenutbildning.Genom att den enskilde eleven bereds mindre tid och utrymme på grund avallt större klasser ökar också utslagningen då man inte förmår fånga upp barni riskzon tidigt nog för att motverka sociala problem. Kommunerna lägger en alltför stor del av nedskärningarna på skolan. Också den högreutbildningen har drabbats av nedskärningar, vilket resulteratbland annat i större undervisningsgrupper, färre seminarier och grupparbetensamt sämre handledning vid uppsatsskrivande.En bra skola kostar pengar, och måste få göra det, men en bra skola skallses som en investering för framtiden.Elevernas arbetsmiljöSkolan är största arbetsplats, och densämsta. Elever och skolpersonal arbetar i en miljö som fåandra yrkesgrupper skulle acceptera. Mögel, damm och dåligluftkonditionering är ett stort problem, särskilt för människormed allergier. Dålig belysning och hög bullernivå lederockså till sämre hälsa.Elevernas inflytande över sin arbetsmiljö måste öka. har eleverna rättatt utse sina egna skyddsombud vilket är ett steg i rätt riktning. Det ärväsentligt att skyddsombuden också får utbildning. Arbetstiden är också enaspekt av arbetsmiljön. I arbetstiden ingår också läxläsningen.En demokratisk skolaDe nationella styrdokumenten för skolan uppmanar tillpraktisk elevdemokrati, men verkligheten i skolan är ofta enannan. Det händer att elever som kämpar för förbättringar iskolan betraktas som bråkstakar och bestraffas i skolanslokala straffsystem med prickar, hemanmärkningar ochkvarsittningar.Skolan grundlägger en del av de värderingar som sedan återges i samhället.Skolan måste därför lägga grunden till ett demokratiskt samhälle, vilketförutsätter att eleverna får ett faktiskt inflytande över hur undervisningenbedrivs. Utbildning i demokrati och möjligheter till inflytande skall finnasunder hela skoltiden. Att få en inblick i folkrörelsers, partiers,ungdomsförbunds och föreningars arbete måste bli en viktig del av skolansdemokratiska fostran.StudieekonomiAlla skall ha ekonomiska möjligheter att studera. Ett av devanligaste skälen till att arbetarungdomar inte studerarvidare är tanken på skuldbördan. Regeringen kommer undervåren 1997 att lämna förslag till om ett nyttstudiestödssystem.ArbetsmarknadOfta sätts ett motsatsförhållande mellan ungdomars rätt tillarbete och försörjning och vuxnas, vilket leder till en märkligsyn på ekonomi och arbetsmarknad. Målet och lösningen påproblemet med ungdomsarbetslöshet måste vara enarbetsmarknad med plats för alla. Inte en arbetsmarknad därman delvis turas om. Av samma anledning är de förslag somflorerar om friår och sänkt pensionsålder ibland missriktade.Samtidigt som ungdomar slussas in i kortsiktiga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder finns ett enormt behov av personal i vård-, omsorgs-, skol- ochfritidssektorn.De viktigaste åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten är nyanställningar ioffentlig sektor och satsningar på miljöomställning och andra framåtsyftandejobb. De problem som finns för ungdomar att ta sig in på arbetsmarknadenliksom för långtidsarbetslösa att ta sig tillbaka motverkas i första hand avminskning av arbetslösheten som sådan.FritidFritiden är en viktig del av ungdomars liv i då mycketav identitetssökandet sker. Ungdomar måste få skapa ochdelta i alla former av kultur. Föreningar måste kunna fålokaler för sin verksamhet och ekonomiska bidrag sommöjliggör verksamhet. Fritidsgårdar måste få resurser så attde kan bli viktiga i utvecklandet av ungdomens rätt att taansvar och känna delaktighet.De minskade anslagen till kommunerna har drabbat fritidsverksamhetenmycket hårt. Konsekvenserna av detta är oöverskådliga, men risken är att detleder till ökat våld och utslagning.InvandrarungdomarInvandrarungdomar omnämns ofta i negativa sammanhang,till exempel brottslighet och invandrartjejer är nästan heltosynliga i samhällsdebatten. Precis som i samhället i övrigtsatsas det mer på invandrarkillar än invandrartjejersfritidsverksamhet. Invandrarungdomar drabbas också hårdareän svenska ungdomar av arbetslöshet, de ses helt enkelt intesom lika attraktiva på arbetsmarknaden. Det kan lösas på siktbl.a. genom en ökad integrering och satsningar påutbildningar i svenska samt genom en minskning avarbetslösheten i stort.DrogerDroger är återigen ett växande problem bland ungdomar. Detskapar ett enormt mänskligt lidande och stora utgifter församhället. Drogproblemen är en konsekvens av ett inhumantsamhälle, arbetslöshet och ökade klassklyftor. Kamp förrättvisa och jämlikhet är också en kamp mot drogmissbruk.För att motverka drogmissbruket är det viktigt att ha en fungerande ochutbyggd fritidsverksamhet i enlighet med vad som tidigare anförts i motionen.Alkohol är den mest utbredda drogen. Det finns mycket som talar föratt alkoholkonsumtionen går ner i åldrarna. Risken för alkoholproblem ökarju tidigare alkoholdebuten sker. För att motverka detta måste hållafast vid en restriktiv alkoholpolitik.Anslutningen till EU gör att på olika sätt kommer närmare dendebatt om drogliberalisering som förs i . Det är oerhört viktigt att vi iSverige inte dras med i drogliberaliseringen.Sexualitet, kommersialismoch könsidentitetUngdomstiden är den period då man på allvar upptäckerkänslor som rör förälskelser, relationer och sex. Ungdomar ärpå många sätt särskilt påverkbara av reklamens ochsamhällets idealbild av könen och av vår sexualitet. När mansöker efter en kvinnlig eller en manlig identitet möts mandagligen av budskap som talar om att man är ful, osexig ellerpå annat sätt inte duger. Överallt möts vi av bilder på idealakroppar och ansikten som talar om för oss hur vi borde varaför att bli lyckliga. Resultatet kan bli matproblem i form avanorexia eller hetsätning. Missbruk av dopingpreparat är enannan konsekvens. De här problemen får inte ses som i förstahand individuella, utan som delar och konsekvenser av ettmycket större komplex.Ungdomars utveckling av sexualitet är något spännande, men skapar ocksåosäkerhet och oro. Därför är ungdomsmottagningarna oerhört viktiga förmånga ungdomar, och det är ett stort problem att många lagts ner på grund avnedskärningar. Vi vill ha en heltäckande verksamhet som ger ungdomar i allakommuner tillgång till en ungdomsmottagning. Ungdomsmottagningen fyllerett brett behov av hjälp och rådgivning när det gäller sex och samlevnad,preventivmedel, könssjukdomar, matstörningar och brist på självsäkerhet,särskilt för de ungdomar som saknar kontakter med vuxna människor irelationer som går att lita på.Det är viktigt att inte hela ansvaret för preventivmedel ligger på tjejerna,och att inte p-piller ses som en heltäckande lösning. Kondom är ett viktigtskydd mot könssjukdomar, och unga killar måste lära sig att det är likamycket deras ansvar att förhindra oönskade graviditeter. Här ligger ettsärskilt ansvar på ungdomsmottagningarna. Kondomer måste också varalättillgängliga för ungdomar under 25.Under denna ungdomstid, när man tillsammans med kompisarna pratar omvem man är intresserad av och hur man skall få kontakt med henne ellerhonom, förutsätts att denna person är av ett annat kön än en själv.Inställningen till homosexuella är till och med öppet negativ i många fall.Det leder till att många homosexuella väljer att dölja sin homosexualitet,rädda för att kompisarna skall vända sig ifrån en och ibland försöker man tilloch med bevisa sin heterosexualitet med sexuella relationer med det andrakönet. Ett problem i detta sammanhang är bristen på förebilder, ett annat ärskolundervisningen.När man pratar om känslor i sex- och samlevnadsundervisningen blirhomosexuella ungdomar än mer osynliggjorda. Man pratar ofta bara omheterosexuella relationer och känslor, och bortförklarar homosexualitet medatt "det finns också", eller i värsta fall att det går över när man blir äldre.Rätt till ett eget livFlera nya undersökningar visar att ungdomar över 20 i alltstörre utsträckning bor kvar hemma hos föräldrarna (såkallade mambor). Arbetslöshet är den vanligaste orsaken tilldetta, många ungdomar har en så låg ekonomiskersättning under sin arbetslöshet ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärd att den är omöjlig att klara etteget uppehälle på. Detta är ofta ungdomar frånarbetarklassen, och deras boende påfrestar också föräldrarnasredan dåliga ekonomi hårt.Att ungdomar tvingas bo hos sina föräldrar längre än de själva vill ärnaturligtvis hämmande för utvecklingen, och förlänger ungdomstiden ochberoendet av föräldrarna ännu mer. För att skapa sig en positiv identitet ochsjälvständighet krävs att ungdomar ges rätt och möjlighet att skapa sig etteget liv. Det förutsätter att ersättningsnivåerna även för arbetslösa ungdomarsom inte är anslutna till a-kassan går att försörja sig på. Vi behöver ettersättningssystem som också tar hänsyn till de ungdomar som aldrig kommitin på arbetsmarknaden. föreslår att att en parlamentariskutredning tillsätts med uppdrag att se över ersättningarna till ungdomar utanarbete och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, med syfte att ta fram ettsystem som garanterar alla ungdomar rätt till egen försörjning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att handikappade elever integreras i det ordinarie skolväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevdemokrati och demokratisk fostran,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om droger,15. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning enligtvad i motionen anförts om ungdomars rätt till egen försörjning.2