mot · GK02Jo529 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningNumera kan vi älska utan att göra barn, göra barn utan attbära dem, bära utan att föda, föda utan att fostra, fostra utanatt föda - vi kan snart också bestämma över egenskapernahos barnet vi ska göra, bära, föda och fostra.Numera är det ingen omöjlighet att fattiga unga kvinnor i lockasatt bli gravida mot betalning för att sedan abortera sina för att de skaöverföras till ett reservcellslager - en marknad för vävnad är på väg attuppstå som följd av ny teknik, marknadstänkande och fattigdom.På det Fria Sjukhus i betraktas frysta embryon somett projekt mellan två människor. Man kan betala fryshyra för fem årslagring. I ett tvillingpar kan den ena bli mor till sin egen syster, eller få enson som är bror till hennes egen mormors mor.Snart kommer barn tillverkade genom provrörsbefruktning att delas i bitarvarav den ena efter uppodling till en cellmassa hamnar i frysen som enreservdelstvilling, medan den andra läggs in i en livmoder för att bli framfött.Det är inte ens längre en skenande fantasi att ett människoembryo kanutvecklas i livmodern på ett djur.Allt är möjligt. Några gränser finns inte. Nobelpristagaren har hävdat: "Om en överlägsen individ är identifierad, varför intekopiera den direkt hellre än att riskera störningar genom naturlighybridisering, inkluderande den sexuella. Lämna sexuell fortplantning tillexperimentella ändamål... När man försäkrat sig om en lämplig typ se till attbehålla den med klonial förökning. "Nya valVi ställs som individer inför nya valsituationer - och nyuttalad eller outtalad press från "samhället". Vem vill helstinte föda vackra, snälla, friska och intelligenta barn framförfula, elaka, sjuka och dumma barn? Är det inte rationellt ochlönsamt för staten att i en hårt pressad ekonomisk situationacceptera - och i smyg uppmuntra - en kvalitetskontroll avembryon för säkerhets skull? På så sätt kan man välja bortembryon med mindre goda egenskaper - och snart kan manockså lägga till egenskaper man tycker saknas.James , nobelpristagare och chef för delprojekt,som drivs av amerikanska , menar att den nyatekniken måste användas fullt ut för både individernas och samhällets bästa. "Om ett barn inte levnadsförklaras förrän efter förlossningen kundealla föräldrar beredas tillfälle att ta ställning, medan bara ett fåtal harmöjlighet under det nuvarande systemet. Läkarna kunde låta barnet dö omföräldrarna så ville och därmed spara en massa elände och lidande. Jag anseratt ett sådant synsätt är det enda förnuftiga och barmhärtiga. "Accelererande utvecklingI lyckades man dechiffera den genetiskakoden - allt liv från bakterie till människa kodas i princip avfyra bokstäver i form av nukleoider, länkade efter varandra ilånga kedjor. lyckades forskarnaframställa den första konstgjorda genen. Under sjuttiotaletutvecklades hybrid-DNA-tekniken. gav manklartecken för användning av genmanipulerade bakterier isyfte att höja frosthärdigheten hos jordgubbar ochpotatisplantor. När 1986 argumenterade föratt hela människans arvsmassa borde kartläggas lär han inteha trott att det skulle vara förverkligat inom en generation.Med den takt som gällde skulle enforskare behöva arbeta för att fastställaordningsföljden på den mänskliga arvsmassans 3 miljarderbaspar. har man kunnat analysera några tiotalmiljoner. Med den nya tekniken går det att massanalyseraDNA till en kostnad på per baspar i en taktsom går på högvarv. har kartläggningenav människans arvsmasssa genomförts i det multinationellaprojektet (Human Genomic Projekt). Syftet är attskriva Livets bok - arkiverad i jättelika databanker.Förväntningarna är enorma, en eufori har spritt sig blandvetenskapsmännen. skrev iScience: "En viktigare uppsättning instruktionsböckerkommer aldrig någonsin mer att upptäckas av mänskligheten.När det genetiska budskapet som ligger dolt i våra DNA-molekyler till slut kan tolkas, kommer det att ge oss detslutliga svaret på alla de kemiska fenomen som ligger bakommänskligt liv. Vi kommer inte bara att förstå hur vi fungerarnär vi är friska. Vi kommer också att i kemiska termer förståde genetiska faktorer som ligger bakom cancer, Alzheimer,schizofreni och en lång rad andra sjukdomar som begränsarlivet för miljontals enskilda människor. "GenrevolutionMänniskor ställs inför nya frågor, nya val, ny teknik, ny etikoch ett på många sätt helt nytt samhälle utan att ens ha fåttinformation och än mindre ha fått möjlighet att debattera,analysera och påverka. Detta trots att den nyagenrevolutionen är den största, djupaste och bredasterevolution som någonsin ett mänskligt samhälle ställts inför.När människogener "planteras in" i gris ger det bättre kött på ett prisvärtsätt; etiska spärrar luckras upp, normer förändras - inte som följd av enmedveten folklig debatt, utan som följd av teknikens landvinningar.Människogen inplanterad i gris kan ur ett genperspektiv tyckas vara någottämligen marginellt - det som på molekylnivå skiljer grisen från människanär nämligen bara mängden och sammansättningen av generna. Men ur ettevolutionsperspektiv, ett socialt perspektiv, ett etiskt perspektiv kan detrimligen ifrågasättas. Människor ställs inför nya situationer som de aldrigvarit med om att skapa, som de aldrig varit delaktiga i, som de aldrig kunnatpåverka. Och vad gör det politiska etablissemanget? Hävdar att detinte går att stoppa! Gömmer sig för förräntningskraven hos dem som satsatpengar i genrevolutionen!Aldrig har så många politiker stoppat så mycket av sitt medvetande isanden som när det gäller gentekniken. Orsaken kan vara så enkel som attfrågan är så gigantiskt komplicerad, att det är så lätt att framstå sombakåtsträvare, att det är svårt att ta debatten med dem som rent vetenskapligtägnar sitt liv åt gentekniken, att det alltid finns några goda ochkänslomättade argument i alla enskilda fall, att det är så svårt att fatta inne-börden av den totala samhällsförändring och det totala brott mot evolutionensom är på väg att ske. är nästan omöjlig att styra, förmod-ligen är det så att genteknikens landvinningar i sig kommer att styrasamhället mer än någon politiker någonsin styrt ett samhälle.Det är således inte bara det mänskliga samhället som ställs inför helt nyafrågeställningar och helt nya förhållanden. Hela det ekologiska systemet somväxt fram genom evolutionen kan komma att påverkas. Livet har alltid hittatnya former, anpassning till nya livsförutsättningar sker och nya arteruppkommer, allt som en del av evolutionen. Med gentekniken har människanfått ett instrument att själv leka Skapare. Visserligen har människan ändasedan korsade ärtor med varandra förstått att påverka utvecklingen.Med hjälp av genteknik kan människan bryta naturliga korsningsbarriärer,driva fram nya arter och i rasande takt slå sönder det som det tagitevolutionen årmiljarder att forma. Tid för eftertanke och debatt tycks intefinnas, politiker ställs inför fullbordat fakum och tänjer uttalade ochouttalade regler. Människor blir överkörda, demokratin ett hafsverk.Utvecklingen när det gäller genteknik går rasande fort. Det som varfantasier är verklighet . Utvecklingen rusar fram utanatt människor getts möjlighet att diskutera vad som är på väg att ske.Miljöpartiet de gröna har tidigare krävt en rejäl informationskampanj - vi serdetta som nödvändigt för att samhället skall kunna kallas demokratiskt.RashygienFör att förstå betydelsen och omfånget av de socialafrågeställningar, problem och hot som uppstår som en följdav den allt snabbare utvecklingen på genteknikens områdefinns skäl att utgå från tidigare historiska skeenden. Denmest relevanta - men också mest skrämmande -utgångspunkten är tidigare rashygieniska resonemang.Begreppet rashygien förknippas vanligen med Nazitysklands drömmar omden "rena ariska rasen" men bildades i Gesellschaft fürRasenhygiene. Universitetsinstitutioner inrättades och de flesta medicinskafakulteter undervisade i rashygien redan före det att nazisterna tog makten1933. Förebild var de amerikanska lagar som antagits redan på tjugotalet.Målet var att sortera ut vad man uppfattade som dåliga egenskaper genomsterilisering. Även i förordade många rashygien.Och då? Fältet ligger öppet för rashygien på ett sätt som man tidigarebara kunnat drömma om för att få fram den förment rena och effektivamänniskan. Redan har landsting beställt beräkningar på hur mycket pengarsom finns att tjäna om man med genteknikens hjälp kan sortera bort fostermed gener som kan medföra att sjukdomar bryter ut som kan kosta sjukvård.Den ofta förekommande invändningen om att de som fört världen framåt -inte minst då det gäller kultur - aldrig skulle ha fötts om rashygien ochekonomisk effektivitet fått råda är värd att begrunda. Eller är det så att någonsorts högre och mer objektiv vetenskap sitter inne med sanningen och att vidärmed inte behöver oroa oss?Idéerna om rashygien är gamla. Tekniken att genomföra, den växer nufram med svindlande hastighet. Idéerna om rashygien finns också idag.Francis , som fick för pionjärinsatser inom DNA-forskning,hävdar att "inget nyfött barn borde få kallas människa förrän det genomgåttvissa tester när det gäller arvsanlag. Om det inte klarar dessa prov har detförverkat sin rätt till liv. "Auktoritära politiska system kan naturligtvis utnyttja den nya tekniken iallehanda syften. Men även det vi uppfattar som demokratiska system kanutnyttja tekniken för olika syften - i när det ekonomiska systemetalltmer reducerar människan till att vara en ekonomisk varelse, vars främstavärde ligger i produktion och konsumtion, kan naturligtvis genetiskutrensning ske i stor skala i ett rent rashygieniskt syfte. måste nyakunskaper omsättas snabbt för att insatt kapital skall förräntas på optimalteller åtminstone nödvändigt sätt. Mycket tyder på att genteknikens socialaföljder kan bli självgående, att politiker och människor kan varesig styra eller förhindra en utveckling som riskerar leda till en omänskligvärld där enskilda människor ställs inför valmöjligheter som mångakännande människor inte orkar leva med. Att välja vilka som skall födas,vilka arv som skall föras vidare är exempel på situationer som redan nu ärtunga. Gensamhället kan innebära att de som klarar det genetiska nålsögat,som riskerar att bli allt smalare, får leva. Det var inte godheten hosmänniskor som satte stopp för rashygienens genomförande - det varteknikbrist. En utredning bör göras som underlag för enbredare debatt i detta ämne.Kunskap, för vem?Det handlar naturligtvis inte om teknikfientlighet då mankritiserar den gentekniska utvecklingen. Det handlar snarareom att inse att människan inte är mogen att hantera detredskap som hon skaffat sig. Och att inse att genteknikensom teknik kommer att styra samhället och människan merän någon politiker eller aktör på marknaden någonsin kunnatgöra.Kunskap är neutral, den varken är god eller ond, brukar det hävdas. Dennates är emellertid tämligen ointressant. De frågor vi måste ställa oss är: Hurkommer kunskapen att styra samhället? Hur kommer kunskapen attanvändas? Varför skulle kunskapen inte missbrukas? Vad händer omkunskapen missbrukas? Vilken världsbild bygger kunskaperna på? Ska du fårätt att föda kostsamma genetiskt olämpliga barn och ska landstingen betalaför ditt eget val? Varför anställa någon med dåliga gener? Varför skulle ettförsäkringsbolag försäkra någon med dålig genkarta?Nyttovärde eller etik?Gentekniken medför nya möjligheter att öka det ekonomiskautbytet av djur. Läkemedel kan produceras som del avfårmjölk, frostkänslighet kan motverkas genom enantifrostgen från en annan art etc. En avvägning somsamhället måste göra är huruvida forskningen skall styrasenbart av principen om det kommersiella nyttovärdet ellerhuruvida samhället via reglering eller annan styrning börtillämpa andra principer. Denna diskussion uppstår självklartinom de flesta forskningsområden, men när det gäller justgenteknik är konflikten mellan etiska aspekter ochkommersiella intressena slående.Plikten att minimera lidande, liksom att lidande kan kvantifieras, är ganskavedertagen. Detta förklarar exempelvis varför man tillåter plågsammadjurförsök till gagn för forskning att förhindra mänskligt lidande. Men börman inte prioritera djurens lidande på samma sätt i förhållande till detekonomiska nyttovärdet som forskning kan leda till?Ett, bland många, mycket tydligt exempel på denna konflikt uppstår närdet gäller genetisk manipulation av husdjur. Där är det ekonomiskanyttovärdet än så länge totalt dominerande för forskningens inriktning. Ettkonkret exempel är forskning angående den gen som leder till att vissa grisari stressade situationer drabbas på så sätt att de dör. När en gris ska förastillslakt är stressen hög; dels är transporten en plågsam upplevelse, dels ärsjälva slakterilokalerna i sin storskaliga utformning mycket stressande ochplågsamma. Grisar som har den genetiska "defekten" att de utvecklar dennanaturliga stress dör före själva slakten. Detta, är rent ekonomiskt, ettbekymmer för slakterinäringen. Vad gör man då? Det rimligaste vore attresurser satsades på att grisens lidande från transport till slakttillfälleminimerades. Men istället för att satsa resurserna på att förbättra slakt-förhållandena, så satsar man stora resurser på att försöka avlägsna den"defekta" genen från grisarna.Kemiindustrins intresseArbetet med att genanpassa växter till speciella kemikalierhar kommit långt. Detta medför att det framtida jordbruketkan producera genmanipulerade grödor som tål storamängder av ett visst bekämpningsmedel. Den enskildabonden kommer att hamna än mer i händerna på de storakemikaliejättarna som risken för störningar i deekologiska systemen kan uppträda. Frågan måste ses i ljusetav kampen för ett ekologiskt hållbart jordbruk.Det behövs ensamhällsdebattUtifrån behovet av en bred debatt föreslår degröna att regeringen skall avsätta årligen1997, 1998 och 1999 för att stimulera en debatt i det svenskasamhället på liknande sätt som den folkliga debatten drevsframåt inför folkomröstningarna om kärnkraft och EU. Det ärbara debatt och information som kan ge förutsättningar föratt människor skall kunna vara delaktiga i ensamhällsutveckling. Organisationer som utifrån olikaperspektiv vill informera och debattera gentekniken ochgensamhället skall kunna söka medel för att finansiera detta.Även universitet, högskolor och skolor skall kunna sökamedel.GrundlagsskyddMiljöpartiet de gröna menar dessutom att en människasarvsanlag, hennes gener, är unika för henne och attgrundlagens krav på respekt för den enskilda människansintegritet (frihet och värdighet) också måste omfatta hennesgenuppsättning. Vi vill därför, så fort det är tekniskt möjligt,i grundlagen föra in ett skydd för människans gener, så att t.ex. ingrepp på könsceller, zygoter och blastem med bl.a.ärftliga effekter blir olagliga.InformationsförbudInformation om enskilda människors genuppsättning kankomma att användas på ett sätt som kränker individensintegritet. Ekonomiska intressen kan dessutom föranledaföretag, försäkringsbolag, banker etc att söka information omenskilda människors gener. Detta skulle få sociala ochmänskliga effekter som vore allt annat än värdiga - vi skulleriskera genetisk klassning och därmed att ett nyttklassamhälle uppstår där individer med efterfrågadgenuppsättning kommer att ha företräde oavsett kompetens,förmåga och verkliga förhållanden. Det finns också skäl atttäppa till alla lagliga möjligheter att lämna ut information omenskilda människors genuppsättning. Det är av yttersta viktatt gång på gång slå fast att information om människorsgener vare sig får sökas, efterfrågas eller användas vidantagnings- eller anställningsförfaranden. Vi kräverdessutom lagstiftning som förbjuder att information ommänniskors gener vare sig får sökas, efterfrågas elleranvändas i samband med försäkrings- och bankärenden.Förbud bör också, för att skydda människors integritet,införas för att utlämna information om enskilda människorsgenuppsättning.Integritet vid genetiskaundersökningarIndividens integritet är således mycket viktig. Genetiskintegritet bör också omfatta individens rätt att självbestämma hur individens genetiska information får användasi forskning, något som inte garanteras . Genetiskinformation bör inte heller få sökas utan att den som utförundersökningen är godkänd, godkännande skall inte ges tillvinstsyftande aktör och skall underställas stora etiska krav.Genetisk information skall inte få sökas och användas utanindividens samtycke. Vidare bör genetisk information omfoster varken sökas eller utlämnas utan föräldrarnassamtycke.Strikt lagstiftningnödvändig för att skyddaevolutionenMed genteknik kan informationsbärande gener överföras frånen organism till vilken annan organism som helst. Teknikenbegränsas inte av några naturliga korsningsbarriärer. Generfrån människor eller getter kan överföras till möss, grisar,får, apor eller ekar. Det finns obegränsade möjligheter attympa genetiskt betingade egenskaper i stort sett på vilket sättman önskar. kan man beställalivsformer. Detta innebär att de långsamt framväxandeförändringarna genom årmiljoner kan manipuleras på någrafå historiska ögonblick.Detta innebär att gentekniken måste ses ur ett vidare och djupareperspektiv än vad som är vanligt. När kortsiktiga ekonomiska intressenfår styra gentekniken och dess olika användningsområden underställsevolutionens mångmiljonåriga utveckling kortsiktiga förräntningskrav. Dettaär såväl ologiskt och orationellt som synnerligen ogenomtänkt. Utifrån dettaperspektiv är det rimligt att omgärda gentekniken (med vilket vi förutomhybrid-DNA-teknik menar andra närliggande tekniker) med både striktlagstiftning och tid att tänka efter. Befintlig lagstiftning är svag ochförräntningskrav på insatt kapital gör att utrymmet för eftertanke och debattblir synnerligen begränsat.Miljöpartiet de gröna anser att gentekniken är en fortsättning av tänkandetunder den industriella revolutionen. Det handlar fortfarande om utnyttjandeav och kontroll över naturen och målen är fortfarande lika kortsiktiga.Skillnaden är att gentekniken får betydligt större och mer oöverskådligakonsekvenser.Genmanipulation medmiljöskäl som motivDetta är en av orsakerna till att det är rimligt att ha en mycketkritisk hållning även till genmanipulation som motiveras avmiljöskäl. En inplanterad gen i ett sädesslag kan innebära attsädesslaget tål en specialsydd kemikalie eller t.o.m. attsädesslaget direkt producerar ett insekts- eller svampgift.Riskerna är uppenbara: genen kan ta sig över till ett ogrässom därmed kan bli resistent. Eftersom t.ex. ärtväxtersammanlever med bakterier som kan omvandla luftens kvävetill sådana föreningar som växterna är det naturligtvisintressant att manipulera dessa bakterier så att de kansammanleva också med stråsäd eller andra grödor som intekan ta till sig luftkväve. Därmed skulle behovet avkonstkväve minska. Även här är riskerna uppenbara: demanipulerade bakterierna kan slå sig ihop med en vild växtsom därmed skulle ges egenskaper som hotar den ekologiskabalansen.Förbud mot utplanteringEtt speciellt problem är utplaceringen av genetisktmanipulerade djur, växter och organismer i naturen.Människor i hela världen är rädda för viruset hiv, varsspridningsvägar och effekter vi känner tämligen väl, menvars ursprung vi inte känner till. Trots detta står bolag i köför att släppa ut tusentals manipulerade virus och organismersom man vet mycket litet om. Man hoppas och tror att deskall föra med sig ekonomiska vinningar och bättreprodukter. Men man känner till mycket litet om vare sigspridningsvägar eller effekter.Till skillnad från kemikalierevolutionen innebär genrevolutionen attlevande produkter sprids i naturen, vilket innebär att det blir mycket svårareatt säga vad som blir följden - de kan föröka sig, förflytta sig och låta generöverföras till andra arter. Därför kan de ge enorma skador som är omöjligaatt förutsäga och omöjliga att reparera. Trycket på att få plantera utgenmanipulerade växter är stort eftersom insatt kapital måste förräntas.Enligt svensk lag krävs tillstånd för avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer - tillstånd har redan givits för genmanipulerad raps,potatis och sockerbeta. Syftet har varit att öka lagringsmöjligheterna, ökafrostacceptansen resp tolerans mot bekämpningsmedel. När tillstånd ges förutplantering gör man en riskanalys - frågan hur stor risk man egentligen skallacceptera är inte besvarad.Miljöpartiet de gröna kräver förbud mot frisläppande av genmodifieradedjur, växter och andra organismer. Vi kräver också att regeringen aktivtverkar för en konvention som förbjuder frisläppande.Grundlag mot patent på livNär generna blir handelsvara är det naturligt att ur striktpenningekonomiskt perspektiv förorda rätt att ta patent påsåväl metoder som på manipulerade växter, djur och andraorganismer. Ur ett företags synvinkel är det naturligtvisekonomiskt intressant att ha rätten till all utsäde så att inteden enskilde jordbrukaren får använda sitt eget utan blirberoende av det transnationella företaget. Ur ett företagssynvinkel är det naturligtvis intressant att hitta patent somgör avkomman till en genmanipulerad mus till företagetsegendom. Ur ekologiskt perspektiv är det däremot en absurdtanke att patent skall kunna gälla livsformer i direkta ellerindirekta former (genom patent på metoder).Syftet med patent är vidare att stimulera den gentekniska forskningengenom att få fram riskvilligt kapital som kan förräntas på ett optimalt sätt. Vianser inte att denna forskning bör stimuleras och att patent på liv ochlivsformer skall förbjudas i en ny svensk grundlag. Vi anser också att Sverigeinternationellt aktivt skall verka för att konvention som förbjuder patenträttpå livsformer; en konvention som skulle gynna u-länder.Förbud mot genteknik pådjur och växterBiologiskt och genetiskt sett finns skillnad mellanprokaryoter, dvs. bakterier och blågröna alger, ocheukaryoter, dvs. växter och djur. Gentekniska förändringar aveukaryoter som är ärftliga sprider sig från generation tillgeneration. De genmanipulerade växterna och djuren kanvisserligen föra med sig, för människan, goda egenskaper.Ibland t.o.m. utan att det enskilda djuret lider. Trots dettatvingas vi förorda en lag som förbjuder genmanipulation på -förutom människor - även djur och växter. Detta förbud börgälla, i första hand, fram till dess att en folklig debatt omgentekniken uppmärksammat lagstiftarna på vad människoranser om genmanipulation och de risker som finns.Förbud mot försäljning avgenmanipulerade produkterSom naturlig följd av det som tidigare anförts i motionenkräver vi att försäljning av genmanipulerade livsmedel ochandra produkter skall vara förbjuden i . Detta skallgälla oavsett regelverk som beslutas inom EU, där utsläpp påmarknaden redan skett. Trycket att få ut produkter påmarknaden är stort.GenmärkningSkulle ett sådant förbud inte kunna upprätthållas kräver vi attlag införs som innebär krav på märkning av sådanaprodukter så att rationella och medvetna val kan ske påmarknaden. bör således skärpa tidigare beslut sommedfört att regeringen får besluta om omfattningen avmärkning. Detta innebär att fråntar sig ansvaret påett sätt som inte bör ske i denna fråga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utredning av hur gentekniken riskerar att komma tillanvändning i rashygieniskt syfte,12. att hos regeringen begär förslag till grundlagsändring sominnefattar skydd för människans gener enligt i motionen framförda riktlinjer,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot att söka, efterfråga och använda information ommänniskors gener vid anställnings- och antagningsförfaranden samt att söka,efterfråga eller använda information om människors gener vidförsäkringsförfaranden, bankkontakter och i andra sammanhang,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetisk integritet och genetisk information om ,.