mot · GK02So280 · 1996-10-07 00:00:00 — Någon annan förklaring tillminskningen än att den beror på att patienterna lärt sig att bättre använda sinmedicin förefaller inte trolig.Vi anser att arbetet med att förebygga allergier och att hjälpa dem somblivit allergiska inte får bli en dagslända utan bli en långsiktig del avFolkhälsoinstitutets, landstingens och apotekens arbete. I detta arbete måstesektorer utanför hälso- och sjukvården samarbeta.Radon ger upphov till cancer. Trots låga saneringskostnader, somdessutom delvis täcks av statsbidrag, sker inte sanering av radon i särskiltstor omfattning. Förklaringen till det låga intresset hos fastighetsägarna attvidta åtgärder i sina hus torde bland annat vara oro för sänkning avmarknadsvärdet. En åtgärd för att öka radonsaneringen är att införa ettsystem med intyg från kommuner om att hus inte befinner sig i ettriskområde och inte är uppfört med radonavgivande material. En annanåtgärd är att kommuner uppmanas att tillämpa råd för sanitärolägenhet mer strikt.Regeringen föreslår i årets budget att radonbidraget skall sänkas från 25miljoner kronor till 12 miljoner kronor.Radonsanering är en utomordentligt angelägen åtgärd för att förbättrainomhusmiljön. Vi avvisar därför regeringens förslag om sänkt bidrag. Vibedömer att det krävs ytterligare i anslag - räknat på 12-månadersbasis.SkadorSamhällets utgifter för personskador har beräknats till 63miljarder kronor . I gruppen skador ingårolycksfall/olyckshändelser och avsiktliga skador somsjälvmord, misshandel, mord och krigshandlingar. Antaletolycksfallskador med dödlig utgång har minskat från 3 017år 1988 till 2 1992. Dödsfall till följd avolyckshändelser är i absoluta tal störst i åldersgruppen 65 åroch äldre.Skadeutvecklingen präglas av minskande dödlighet men sannolikt ökadincidens av flera skadetyper. Vi vet en hel del om hur skador skall kunnaförebyggas men det finns fortfarande brister i vår kunskap om farligaprodukter, skadornas omfattning och orsaksmönster och om metoder förskadeförebyggande program. Vi anser det därför viktigt att forskninginitieras för att klarlägga dessa frågor.En skadegrupp som vi särskilt vill uppmärksamma är cykelolyckorna. ISverige skadas mellan 30 000 och 40 000 cyklister varav cirka10 000 med huvudskador. 5 000 cyklister måste vårdas på sjukhus och ett65-tal avlider av sina skador. Det innebär att en tiondel av alla som årligendödas i trafiken är cyklister. Av dessa skulle ha överlevt omde använt cykelhjälm. Antalet hjärnskakningar är lägrebland skadade cyklister som använt hjälm än bland dem som inte gjort det.Kostnaderna för cykelolyckorna är höga. uppgick vårdkostnadernaför skadade cyklister till . Kostnaden för produktions-bortfall, försäkringskostnader, polis, juridiska kostnader finns inte beräknadmen torde uppgå till betydligt högre belopp.I är användningen av cykelhjälm relativt god bland barn -. Bland vuxna däremot är det som använder hjälm. Vianser att man därför måste vidta åtgärder för att öka hjälmanvändningengenom att skapa positiva attityder till att använda hjälm, att studera faktorersom påverkar hjälmanvändningen samt följa utvecklingen av användningenav cykelhjälm samt skadeutvecklingen.Regeringen bör ta initiativ till sådana åtgärder.SjälvmordOmkring 2 000 svenskar begår självmord ochungefär 20 000 gör allvarliga självmordsförsök. En vissminskning av självmorden har iakttagits på allra senastetiden. lade det av tillsatta Nationella rådet försjälvmordsprevention tillsammans med Centrum försuicidforskning och prevention fram en rapport där manformulerade mål, riktlinjer och strategier för detsjälvmordspreventiva arbetet. Målet är att varaktigt minskaantalet självmord och självmordsförsök, att undanröjaomständigheter som kan leda till att barn och unga tar sinaliv, att tidigt upptäcka och försöka bryta stigande trender avsjälvmord och självmordsförsök i utsatta grupper samt attöka den allmänna kunskapsnivån om självmord.Vi anser det viktigt att denna rapport sprids ut i landet och att de konkretaråd som presenterats kommer att användas ute i vården. har en viktig roll i den kunskapsspridningen.Under senare år har nya s k antidepressiva medel kommit ut på marknaden.Huruvida dessa bidrar till att förebygga självmord är omdiskuterat. Forskningbör initieras t ex genom det läkemedelsepidemiologiska nätverket, NEPI, föratt få svara på denna fråga.Sex- och samlevnadsfrågorDe sexuellt överförbara sjukdomarna har minskat kraftigtunder den senaste tioårsperioden. anmäldes 151 fallav syfilis, 1994 67. Motsvarande siffror för gonorré var 5389 resp 307, för klamydia 29 319 (1987) resp 13 625.Hiv har en särställning bland de sexuellt överförbara sjukdomarna, dels föratt hiv också kan spridas via blodöverföring, dels för att vi ännu inte harnågot botemedel mot hiv. I har vi diagnostiserat sammanlagt 4 366fall av hiv-infektion. Av dessa har omkring 1 000 avlidit i aids. Antaletnyanmälda fall av hiv var 1985 för att ligga som högst åren 1987 (397fall) och 1993 (384 fall). sjönk siffran till 260 fall. siffrorvisar enligt uppgift från att antalet nysmittade fall av hivfortfarande ligger på en låg nivå. Internationellt ökar däremot antalet fall.De sjunkande siffrorna för de sexuellt överförbara sjukdomarna i Sverigevisar att de förebyggande insatserna har haft effekt. Informationen om hurman skall skydda sig mot sexuellt överförbara sjukdomar har uppenbarligenlett till att man i högre utsträckning skyddar sig vid samlag. Det innebär dockinte att vi nu får slå oss till ro. Kunskapsförmedlingen måste fortsätta och nånya generationer ungdomar samt kopplas till informationen om hur man kanskydda sig mot oönskad graviditet. Här har såväl somungdomsmottagningarna en viktig roll. Skolhälsovården är också en viktigresurs. I vår motion om beroende har vi föreslagit åtgärder för att stärkaskolhälsovården i skolan.I detta sammanhang vill vi också lyfta fram risken för spridning av hivgenom att missbrukare delar orena sprutor och spetsar. Vi får nu rapporterom ökat narkotikamissbruk och signaler om att landstingen på grund avresursbrist inte skickar patienter lämpliga för metadonbehandling till despecialkliniker som finns för detta ändamål. Detta kan leda fram till en snabbsmittspridning inom missbrukargruppen och till spridning ut i samhället.Utvecklingen utomlands förskräcker därför att detta också ger en grogrundför spridning av tuberkulos, en sjukdom som ökar i olika delar av världen.I vår motion om beroende understryker vi hur allvarligt vi ser på dettaproblem och anser att regeringen bör utreda hur dessa patienter skallkunna få adekvat behandling.ÄtstörningarFyrpartiregeringen gav 1992 genom dåvarandesjukvårdsministern ochSocialstyrelsen i uppdrag att utreda frågor kringätstörningarna anorexi och bulemi. Utredningen ledde framtill en rad förslag som i korthet omfattar förebyggandeinsatser i form av utbildning och fortbildning av olikayrkesgrupper och idrottsledare som kommer i kontakt medungdomar samt apotekspersonal, berörda patientföreningaroch inte minst reklambyråer. Vård- och behandlingsfrågorna,stöd åt familjer där någon lider av ätstörning samt forskningfinns också med bland förslagen.Insatserna för att förebygga ätstörningar samt att behandla dessa hälso-problem har på olika sätt förts ut i landet. i Stockholmslän har utarbetat en skrift"Anorexia nervosa och Bulimia nervosa. Allmänt om sjukdomarna ochrehabiliteringsmöjligheterna" vilken dessutom innehåller adresser tillspecialenheter och behandlingshem.Trots det arbete som lagts ner på denna sjukdomsgrupp kommer rapporterfrån landet om brister i behandling och rehabilitering. Med tanke på att detrör sig om ett allvarligt hälsoproblem som i värsta fall kan leda till dödligutgång anser vi att regeringen bör följa upp hur de rekommenderadeåtgärderna tillämpas i landet och därefter åtgärda de brister som kan komma idagen.TandhälsaGenom en mångårig satsning på förebyggande vård hartandhälsan i blivit mycket god. Som exempel kannämnas att 1994 var av treåringarnakariesfria mot 1985. För sexåringarna varmotsvarande siffror 65 resp . Andelen bärare avhelprotes har minskat drastiskt framför allt i de äldreåldersgrupperna. Detta innebär i sin tur att de äldre som nusöker tandvård har sina egna tänder i behåll men att dessaoftast är skadade både av karies och tandlossning. Dessaäldre patienter kräver ökade vårdresurser jämfört med vadmotsvarande åldersgrupper tidigare gjorde då en stor del barhelprotes och därmed hade ett måttligt vårdbehov.Rapporter börjar nu komma från enskilda tandläkare om att de börjar seökad kariesfrekvens bland barn. kommer rapporter om att det finnsmänniskor som inte längre har råd att gå till tandläkaren.Sverige har varit föregångsland när det gäller tandhälsovård. För att hålladen höga nivå på tandhälsan som vi uppnått fordras att vi fortsätter med dettandhälsovårdande arbetet. I vår motion om tandvård föreslår vi åtgärder föratt åstadkomma detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett effektivt folkhälsoarbete,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsoarbete nära människor,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om politikers roll i folkhälsoarbetet,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelser och föreningar,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetslivet och folkhälsoarbetet,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av folkhälsoarbete,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskgrupper och folkhälsoinsatser,14.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande arbete inom sjukvården,16.17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande arbete på apoteken,18.19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande arbete inom socialtjänsten,20.21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande arbete inom fritidssektorn,22.23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande arbete i skolan,24.25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöarbete och hälsorisker,26.27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allergier,28.29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skadeprevention,30.31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om självmordsprevention,32.33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sex- och samlevnadsfrågor,34.35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ätstörningar,36.37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandhälsa,38.39. att till utgiftsområde18 A 9 Bidrag till åtgärder motradon i bostäder för anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 32 000 000 kr.1 .11FStockholm den 7 oktober 1996Lars ()()()()()()()()1 Yrkande 20 hänvisat till BoU.