mot · GJ02Fi121 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Det råder bred enighet i samhället om att utbildning är en avde insatser som måste göras för att åstadkomma ekonomisktillväxt i . Den snabba kunskapsutvecklingen,rörligheten och ökad internationell konkurrens ställersynnerligen höga krav på kunskaps- och kompetensnivångenerellt. En lång rad med rapporter och även propositionenvisar med stor tydlighet att utbildningsnivån i inteligger tillräckligt högt, som det inom en radspecifika områden råder brist på kvalificerad kompetens.Orsakerna till dessa tillkortakommanden är många, men detär uppenbart att det svenska samhället inte tillräckligtstimulerar och värdesätter gedigen utbildning och särskiltgoda studieresultat. Därtill kommer att genom ökadinternationalisering i kombination med ekonomisk stagnationriskerar ett nettoutflöde av välutbildade.Samarbete mellanutbildning och näringslivmåste stimulerasRegeringen gör i sina inledande skrivningar om utbildningett stort nummer av skillnaden i andelen akademisktutbildade inom den offentliga sektorn och inom det privatanäringslivet. Mellan raderna skymtar en attityd av attföretagen inte är intresserade av välutbildade medarbetare.Detta är en bild av verkligheten som inte i något avseendebidrar till en analys av de verkliga orsakerna till att landetunder låtit en stor andel av de högskoleutbildademötas av en arbetsmarknad med i praktiken bara enarbetsgivare, nämligen den offentliga sektorn. Exempel pådetta är lärar- och läkarkåren.Genom en ideologisk låsning har, under de socialdemokratiskaregeringarna, statens utbildningsinvesteringar således använts till att byggaupp offentliga apparater av olika slag och till verksamheter där privatainitiativ kontinuerligt motarbetats. Dessbättre har mångahögskolor och närliggande näringsliv etablerat olika former av samverkan.Denna positiva utveckling måste stimuleras.DyrbartvuxenutbildningsprojektavvisasRegeringens förslag om en särskild satsning påvuxenutbildning är vällovligt. Huvuddelen av de platser somanvisats är emellertid platser som redan återfinns främstinom den kommunala vuxenutbildningen. De har dockhittills varit betalade med arbetsmarknadspolitiska medel.Vi anser att regeringen valt en mycket dyrbar lösning vars effekt på antaletarbetslösa kan ifrågasättas. Förslaget avvisas därför.I kommunerna finns ett väl fungerande system för vuxen-utbildning. Att ovanpå detta nu införa en särskild organisation och särskildabidrag för stöd till vuxenutbildning vilka skall sökas av kommunernaförefaller opraktiskt. Därtill kommer den kontroll som krävs för att kommun-erna inte skall använda detta för att dölja neddragningar i befintlig vuxen-utbildning.Studerandes motivationavgörandeVi menar att helt avgörande för lågutbildade vuxnasframgång i studier är den egna motivationen. Det är därför avvärde om utbildning kan ges i olika former och av olikautbildningsanordnare. Allra bäst vore någon form avutbildningscheck som gav den enskilde möjlighet att helt frittvälja var och när utbildningen skall genomföras.Regeringen inriktar sina förslag på dem som är arbetslösa. Vi anseremellertid att om man skall åstadkomma en generellt höjd utbildningsnivå såär det inte heltidsstudier för dem som redan blivit arbetslösa som är den bästavägen. Istället måste allt göras för att finna nya former för utbildning som gördet möjligt och intressant för många fler vuxna att studera på sin fritid ellerparallellt med arbete, föräldraledighet etc. Förhoppningsvis undviker man dåockså att människor blir arbetslösa på grund av att deras kunskaper blivitotillräckliga. Med modern informationsteknik, en omfattandefolkbildningsverksamhet och mängder av utbildningsföretag borde det finnasgoda möjligheter att finna sådana lösningar.Utvidgat kommunalt ansvarför vuxenutbildningNär det gäller omfattningen av utbildningsplatser för vuxna ikomvux etc. har vi i vår motion med anledning avvårpropositionen anvisat resurser motsvarande den volymden av arbetsmarknadsskäl motiverade utbildningen har idag.Någon utökning utöver det anser vi inte befogad.Vi anser vidare att det är bättre att utvidga kommunernas skyldigheter atterbjuda grundläggande vuxenutbildning till att även omfatta gymnasiekurserän att införa ett nytt projektbidrag. En sådan ordning gör att mycket byråkratikan undvikas. En utvidgning av kommunernas skyldighet vad avsergrundläggande vuxenutbildning innebär inte att utbildningen behöveranordnas i regi.Regeringens inställning att kärnämneskurser som ingår i gymnasialvuxenutbildning skall prioriteras delar vi. Detta bör därför vara utgångs-punkten vid en omarbetning av definitionerna som rör kommunernasskyldigheter vad gäller grundläggande vuxenutbildning. Först när de eko-nomiska konsekvenserna klarlagts är det möjligt att göra en definitivbedömning av hur omfattande utvidgningen kan bli. Regeringen bör ges iuppdrag att återkomma till med ett konkret förslag.Värdera vuxnaserfarenheterRegeringens förslag vad avser möjligheterna att dela uppomfattande kurser i yrkesämnen i den gymnasialavuxenutbildningen är bra. Vuxna skall inte tvingas studerasådant som de redan kan. Det är positivt om kurser kan görasmer relevanta och timtalet reduceras. Vid betygssättning i enbefintlig kurs måste dock prövningen gälla kursens mål somhelhet.Nej till utbildningsbidrag -Ja till personligautbildningskontonRegeringen föreslår ett nytt särskilt utbildningsbidrag på a-kasse/KAS-nivå som skall kunna utgå för studierpå grundskole- och gymnasienivå. Det innebär att dettidigare förslaget om studier med a-kassa nu återkommer iform av ett förslag om studier med utbildningsbidrag på a-kassenivå. Vi avvisar detta förslag. Den socialdemokratiskaregeringen har konsekvent sedan den tillträdde hittat på ändet ena än det andra särskilda bidraget/stipendiet istället föratt skyndsamt ta itu med det olyckliga lapptäckessystem vihar vad gäller studiefinansiering. Att nu innanStudiemedelsutredningens förslag ens remissbehandlats ånyoinföra ett nytt bidrag är oklokt.Vi anser att befintliga system för studiefinansiering när det gällervuxenstudier skall användas. De problem det innebär för många vuxna medförsörjningsansvar etc. är besvärliga, men för att gå en längre utbildning somkan ge ett nödvändigt kunskapslyft krävs ändock studier. Detta göratt den enskilde redan från början måste värdera sina ekonomiskamöjligheter. Det rejäla startbidrag regeringen föreslår kan möjligen initialtmöjliggöra för fler att påbörja studier, men risken är uppenbar att mångasedan tvingas avbryta dem av ekonomiska skäl innan de givit den nyakunskapsbas som krävs för bättre utsikter på arbetsmarknaden och som varavsikten med studierna.I den motion om en politik för fler riktiga arbeten (1995/96:A49) somModeraterna väckt föreslår vi istället en mer långsiktig uppbyggnad av medelför vuxnas utbildning i form av personliga utbildningskonton. Ett sådantsystem skulle kunna introduceras relativt skyndsamt och ge allavuxna bättre ekonomiska förutsättningar att påbörja fort- ochvidareutbildning.Satsa på kvalificeradeftergymnasialyrkesutbildningFör att förändra den struktur som fortfarande på många hållgör att utbildningsväsendets olika delar och arbetsmarknadenlever i vitt skilda världar anser vi att utbildningar som ökarsamarbetet mellan utbildningsanordnare och näringsliv måsteges företräde. Det gäller inom högskoleområdet, menframförallt inom den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen. Den typ av utbildningar som det handlarom är sådana där näringslivet söker medarbetare, menofta har svårt att finna några med rätt kompetens. Inte minstviktigt är detta inom nu snabbt växande områden sommultimedia etc.Regeringens oinspirerade hållning till dessa utbildningar avspeglar sig ibeslutet om en försöksverksamhet med blott 4 500 platser. Regeringensbedömning av intresset för och möjligheterna att anordna platser inom dennautbildningsform har redan visat sig vara fel. I takt med att de förstaansökningarna nu behandlats av den särskilt tillsatta kommittén visar det sigatt våra prognoser om en utbyggnad till 20 000 platser under en treårsperiodvar i bättre överensstämmelse med verkligheten. Det finns all anledning förregeringen att överväga om inte en del av de utbildningsplatser som nuanvisas för vuxnas utbildning borde föras över till denna försöksverksamhetför att möta det stora intresset.Vi anser vidare att det är positivt att regeringen nu nämner möjligheternatill lärlingsutbildning. Initiativ för att stimulera inrättande av flerlärlingsutbildningsplatser kommer vi att pröva positivt.Hög kvalitet i den högreutbildningenDet är beklagligt att regeringen fastnat i den felaktigaföreställningen att utbildning, oavsett innehåll och vilkaförutsättningar den än ges, ger utveckling. Att undermånga år hade en helt otillräcklig volym vad gäller antalethögskoleplatser, bland annat beroende påSocialdemokraternas ovilja till utbyggnad, får inte nu ledatill en ohämmad och ogenomtänkt expansion. Sedan 1991har antalet högskoleplatser ökat med , vilketställt stora krav på högskolorna.Trots detta presenterar regeringen återigen utan närmare diskussion omkvalitetsfrågorna sina 30 000 nya högskoleplatser. Utöver uppgiften attnaturvetenskapliga och tekniska utbildningsvägar skall prioriteras och en"bedömning" som skall "tjäna som planeringsunderlag" och som visar på hurplatserna kan komma att fördelas innehåller dock propositionen inget nytt.I den moderata utbildningspolitiken har den högre utbildningen ochforskningen en central plats. Vi anser att i takt med att behoven av bredareoch djupare kompetens ökar i samhället måste utbildningen på denna nivåutvidgas och göras tillgänglig för en allt större grupp människor.Utbyggnaden skall ske i en takt som tar hänsyn till förändringar i behovet avolika utbildningar och till hur förutsättningarna för god undervisning ochhandledning förändras.I den tidigare nämnda motionen liksom i vår motion med anledning avvårpropositionen (1995/96:Fi78) har vi framhållit vikten av att utbyggnadenav den högre utbildningen sker på ett sådant sätt att utbildningen ger avsettresultat. Det är nödvändigt att ständigt beakta utbildningarnas kvalitet. Dettaskall också vara den avgörande utgångspunkten såväl för tidpunkten för enfortsatt utbyggnad som för fördelningen av platser mellan lärosäten. Vårbedömning är att det är minst lika viktigt att öka examinationsfrekvensensom att forcera fram nya platser.Det är omöjligt att, annat än i allmänna ordalag, ta ställning till denfördelning av platserna som regeringen vill göra. Ytterligare informationaviseras till budgetpropositionen, vilket är alldeles nödvändigt. Det är inteförtroendeingivande att samma utbildningsärenden driver runt i pro-positionernas kretslopp utan att någonsin presenteras mer grundligt.Regeringen måste alltså återkomma med en genomarbetad bedömning avhur förutsättningar för undervisning med mycket god kvalitet skall skapas,hur lärarbristen vid de mindre högskolorna skall avvärjas, hur lokalfrågornaskall lösas, hur frågor rörande de studerandes boende etc. skall hanteras, hurmöjligheter till forskning och forskarutbildning skall förbättras, etc. Bara påbasis av en analys kan ett ställningstagande göras om när och var en fortsattutbyggnad av den högre utbildningen bör ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om enutbildningssatsning i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vuxenutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personliga utbildningskonton,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad och kvalitet i utbildningen och då isynnerhet i den högre utbildningen.