mot · GK02N206 · 1996-10-07 00:00:00 — Ökat enskilt ägande av näringslivet - en plan för minskat offentligt ägande SammanfattningUnder överfördes 20 statligaföretag helt eller delvis i privat ägo. Stora svenskaindustriföretag fick privata ägare och konkurrenskraftigaägarstrukturer. Över en kvarts miljon människor blevaktieägare . Enligt Aktiefrämjandets studiersteg antalet aktieägare i från 3,2 till 3,8 miljonerpersoner under perioden.Socialdemokraterna har lyckats med konststycket attdödförklara privatiseringsprogrammet och underkänna sin egenkritik genom att själva besluta om försäljning av Nordbanken.Vi föreslår att privatiseringsarbetet återupptas i syfte att skapa fungerandeägarstrukturer i bolagen, långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden, stärkastatskassan samt renodla staten roll. Varje enskilt företag skall bli starkareoch mer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering. All konkurrensutsattverksamhet bör drivas i privat regi. Även viss monopolverksamhet medindirekt konkurrens eller särskild monopolreglering kan i många fall bedrivasbättre i privat än i offentlig regi, t.ex. genom upphandlingar.Med rätt villkor, bl.a. när det gäller riskkapitalbeskattningen, bedömer viatt det statliga ägandet i företag skall kunna minska med ca 10 miljarderkronor i genomsnitt under den kommande mandatperioden.Vi föreslår i denna motion att ett antal bolag och verksamheter med statligtägande säljs helt eller delvis till privata ägare. Vidare föreslås ändringar iregelverket för offentlig näringsverksamhet.Privatiseringsarbetet inom stat, kommun och landsting, som nästan heltavstannat , måste också återupptas.Krav på konkurrensutsatt upphandling av verksamheter om någon begärdet liksom regler om att all offentlig näringsverksamhet måste föregås avöverklagningsbara beslut.Ett enskilt ägandeMonopolen i den offentliga sektorn måste rivas upp. Detgäller en rad verksamheter i kommuner och landsting.Kvaliteten i barnomsorgen, skolan, sjukvården ochäldrevården kan höjas. Verksamheten kan effektiviserassamtidigt som valfriheten ökar.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är att skapa ramar och reglerför företagens verksamhet och bidra till att skapa gynnsamma förutsättningarför långsiktig tillväxt, fler företag, fler arbetstillfällen och god konkurrens.Staten bör inte styra utvecklingen i enskilda företag eller branscher.Staten bör inte äga företag. Statligt ägande kan aldrig fullt ut förenas meden sund och rättvis konkurrens, även om riktlinjerna är att företagen skalldrivas under strikt kommersiella principer. Politiker kan påverkas avmotstridiga intressen i sin dubbla roll som ägare och lagstiftare. Detta kanförsvaga trovärdigheten och hämma riskvilligheten och entreprenörsandanhos andra aktörer. Likabehandling och rättvisa kan bara uppnås om statenstår neutral, vilket innebär att staten bör avstå från att själv äga och drivaföretag. Offentligt ägda företag kan påverkas negativt av sin ägarstruktur. Dekan bli redskap för politiska ambitioner som hämmar deras utveckling.Företag som inte utvecklas enligt normala företagsekonomiska principerhamnar i ett sämre läge, vilket innebär att de anställdas trygghet minskar ochatt skattebetalarna förlorar pengar.De utvecklingshinder som finns när det gäller offentligt ägda företag är enviktig förklaring till stagnationen i sammanblandningsekonomier runt om ivärlden. När staten frångått sin ursprungliga roll och ägnar sig åt företagandeoch spekulation drabbas samhällsekonomin av problem. Ett spritt ägande ochen ekonomi med sund konkurrens på lika villkor innebär attmarknadsekonomin vitaliseras. Riskkapitalmarknaden kan breddas till nyaägarkategorier och det privata sparandet, som i trängts tillbaka tillförmån för den offentliga sektorns sparande, kan växa. Genom att fler sparari aktier, ökar tillgången på riskvilligt kapital. Ett omfattande privat sparande iaktier är en förutsättning för att nya företag skall bildas eftersom denviktigaste finansieringskällan för nya företag utgörs av till entreprenörennärstående människor. Det är också bra för vitaliteten i ekonomin om mångamänniskor som ägare engagerar sig i hur företagen utvecklas. Förbättradlivskraft i företagen leder till att arbetstillfällen säkras, fler arbetenskapasoch skatteintäkterna ökar. I samband med privatiseringen kan företagen gesen konkurrenskraftig struktur och kompetenta ägare. De statligt ägdaföretagen får genom privatiseringar tillgång till riskkapitalmarknaden viabörsen, vilket kan öppna möjligheterna för ytterligare kapitaltillskott.Privatiseringar ger statskassan tillskott av kapital som kan användas tillandra, mer angelägna ändamål än ägande i företag.TillbakablickSvenska staten är den enskilt största ägaren av rentkommersiella företag som producerar varor och tjänster. Dethar aldrig funnits någon hållbar förklaring till varför statenskall äga företag. Motiven har varierat. I industrialismensbarndom ansågs det viktigt att staten kunde utöva inflytandeöver nationella basresurser, som skog, vattenkraft ochgruvor.Det statliga ägandet inom kommunikationssektorn, t.ex. SJ och Televerketsom bedrivit verksamhet i monopolställning eller under begränsadkonkurrens i skydd av statlig reglering, kan inte motiveras av samma skäl.Senare ansåg sig staten föranledd att överta och driva företag avregionalpolitiska skäl eller beredskapsskäl. Staten bedrev också en styrandenäringspolitik som gjorde att man gick in som ägare. Under 1970-taletövertog staten företag i krisbranscher som bl.a. stål-, varvs- ochtextilindustrin, vilket ledde till omfattande kostnader för staten.Under 1980-talet ökade kraven på tydliga och aktiva ägare. I är detockså tydligt att staten har kvävt marknaden för privata tjänsteföretag genomsocialisering av tjänstesektorn. Den stora offentliga sektorn har inte givitplats för valfrihet inom områden som barnomsorg, skola och vård. Detta harresulterat i en underutvecklad privat tjänstesektor. Privatiseringar har iförstahand inte varit en ideologisk fråga utan en fråga om ökad effektivitet, stärktastatsfinanser och tydliga intresserade ägare. Privatiseringarna innebär vinster,både för staten och för de nya ägarna.Det brittiska är ett bra exempel på ett parti som kastat sinatidigare skygglappar i privatiseringsfrågan för att i stället se till fördelarnamed ett minskat statligt företagsägande. accepterar ävenprivat ägande när det gäller vård och utbildning.En publicerad brittisk studie över 33 brittiska företag somprivatiserades visar att företagen i genomsnitt fick 3miljarder kronor i statligt stöd , men att deunder i genomsnitt betalade in perår till staten exklusive inkomsterna från själva försäljningen. I socialdemokratiska regeringen medverkat till att privatisera det danskateleverket. Regeringen i har inte visat samma pragmatism somuppvisas av deras partikamrater runt om i Europa.Under den gångna mandatperioden genomfördes följande försäljningar avhela eller delar av statliga företag:FöretagPrivatiserad andel (procent)//Ncb AB49,4Celsius Industrier AB75,0Cementa AB5,0 (hela statens ägande)LKAB1,7Pharmacia32,1(12,9 kvar),0(hela statens ägande)Semko AB51,0(hela statens ägande)SSPA Consulting100,0SGABTillgångarna såldaBlekingen AB57,1(hela statens ägande)Rödkallen AB43,5(hela statens ägande)Sorbinvest AB38,7(hela statens ägande)Troponor Invest AB41,9(hela statens ägande)Företagskapital AB50,0(hela statens ägande)SKD företagen AB75,0(av tillgångarna sålda)Svalöf50,0(hela statens ägande)SAKAB91,0(9 kvar)Försäljningen har givit företagen konkurrenskraftigaägarstrukturer och ett renodlat kommersiellt tänkande utanstatliga skygglappar och politiska ägarambitioner.Privatiseringarna har gjort allmänhet, media, investerare,kunder och leverantörer uppmärksammade på företagen.Bland effekterna bör framhållas: problem med de amerikanska tullmyndigheternassynpunkter på påstådda dolda statssubventioner tillbolaget har i princip försvunnit. har genom börsnoteringen fått heltandra möjligheter att skapa allianser, samarbetsavtal ochkonsortier. Förvärvet av hade aldrig kunnatgenomföras utan börsintroduktionen och tillgången tillbörskapital. hade aldrig kunnat bildas av helägda ASSIoch Domän jämte börsnoterade utan en börsnoteringav den nya företagsgruppen. har bolaget finansiellstyrka att kunna agera aktivt och offensivt inom den förSverige så viktiga skogsnäringen. För var försäljningen efterlängtad. Den gavrelativ arbetsro och stabilitet. Det nationella svenskaägandet avdramatiserades. Detta var viktigt inte minstmed tanke på att bolaget just förvärvat störstaläkemedelsindustri. Det skedde somVolvo/Renault-debatten rasade som värst i Sverige.Kostnaderna för försäljningarna var vid en internationelljämförelse mycket låga. Totalkostnaden blev ca 500 miljonerkronor eller av köpeskillingen. Det är ungefärhälften av motsvarande kostnader i de flestacentraleuropeiska länderna.Motsvarande kursuppgångar första börsdagen i ochFrankrike har uppgått till i genomsnitt mellan . Statensintressen togs således väl tillvara i det svenska privatiseringsprogrammet.590 000 personer köpte aktier i vilket motsvarade 6,9 procentav hela svenska folket. Pharmaciaaktier köptes av 520 000 personer. Dettagjorde aktierna i dessa bolag till de i relation till befolkningen mest spriddaköpta aktierna i . och är väsentligt mindre bolag ochmedgav - beroende på antalet aktier - endast 56 000 respektive 68 000 nyaägare. Det gjorde dem i och för sig till några av de mest spridda aktierna påStockholms Fondbörs.Enligt Aktiefrämjandets studier ökade antalet aktieägare i underperioden från 3,2 till 3,8 miljoner personer. Det var dessutom en helt ny typav aktieägare som kom in på marknaden. En stor andel var lågavlönadekvinnor boende i landsorten, många i . Två tredjedelar var under 29år. Till skillnad från många andra nya aktieägare - som kommit till undersenare år - har den här gruppen inte gått via ägande av andelar i fonder utanblivit direktägare av aktier.Under mandatperiodens gång ökade stödet för privatiseringarna.Sommaren 1994 var antalet positiva jämfört med 29 procentnegativa. ansåg att privatiseringarna skötts bra mot endast 23procent som var av motsatt uppfattning.Socialdemokraterna ochägandetUnder förra mandatperioden riktade Socialdemokraternahård kritik mot den borgerliga regeringensprivatiseringsprogram. I den socialdemokratiskapropagandan gavs stort utrymme åt flera vanföreställningarom privatiseringsarbetet. Man påstod exempelvis underarbetets gång att skattebetalarna förlorade pengar påprivatiseringarna och att aktierna i de statliga företagen bjödsut till underpris. Socialdemokraterna gav också utrymme förvanföreställningen att privatiseringar försämrar tillgången påriskkapital.Regeringens rabatterade utförsäljningar har kostat skattebetalarnaflera miljarder. Dessutom har de ofta inneburit att staten trängt sigföre i kön efter kapital på börsen. Den planerade utförsäljningen avPharmacia döms t.ex. ut av alla bedömare. Vi motsätter oss sådanaideologiska privatiseringar.Socialdemokratisk partimotion 1994Få bedömare gav Socialdemokraterna rätt. Tillflödet av nyttriskkapital till Stockholmsbörsen steg kraftigt. 1994 varriskkapitaltillförseln på aktiemarknaden tio gånger större än imitten av . Tvärtemot Socialdemokraternaspåståenden välkomnade flertalet ekonomiska bedömareprivatiseringsprocessen i Sverige.Privatiseringarna har således tre gynnsamma effekter för svenskamedborgare och skattebetalare. För det första minskar utbudet avobligationer, vilket i sin tur håller tillbaka ränteuppgången ochdärmed avkastningskraven på aktiemarknaden. För det andraminskar trycket på en överbelastad statsapparat. För det tredjelämnas därmed fördelningen av riskkapital mellan olika ändamåltill marknaden. Privatiseringen är en långsiktigt riktig politik somdet inte finns några kortsiktiga skäl att avbryta.Nils , chefsekonom , Dagens Industri940622Efter maktskiftet avstannadeprivatiseringsarbetet. har Socialdemokraternaunderkänt sin egen privatiseringskritiska oppositionspolitikgenom delprivatiseringen av Nordbanken. Detta är den endastörre privatisering som genomförts de senaste två åren.Medan privatiseringarna 1991-1994 till mer än hälften gick till den bredaallmänheten och resten delades mellan svenska och utländska institutioner,föreskrevs vid delförsäljningen av Nordbanken att skulle gå tillutlandet medan allmänheten och svenska institutioner fick dela lika påresterande aktier. Socialdemokraterna föredrog uppenbarligen utländskainstitutioner framför svenska folket som ägare.Nordbankens privatisering skall också ses mot bakgrund av denåterinförda dubbelbeskattningen på aktieutdelningar, skärpningen avreavinstbeskattningen och diskrimineringen av svenska försäkringsbolagsplaceringar i svenska företag.Som en följd av de kraftigt höjda skatterna för riskkapital och ägande,samt det avbrutna privatiseringsprogrammet, har riskkapitaltillförseln till densvenska aktiemarknaden nästan halverats 1995 jämfört med 1994.Det fortsattaprivatiseringsarbetetMålDet finns inget självändamål med statligt företagande, sombinder skattepengar och förhindrar andra angelägnaverksamheter. Enligt vår uppfattning bör därförutgångspunkten vara: Att all verksamhet som kan bedrivas bättre eller lika bra i privat som ioffentlig regi bör vara privatägd. Att konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privat regi. All verksamhetsom lika effektivt eller bättre kan drivas i full konkurrens skall utförasunder konkurrens. Att även viss monopolverksamhet med indirekt konkurrens eller särskildmonopolreglering i många fall kan bedrivas bättre i privat än i offentligregi, t.ex. genom att driften av en monopolbetonad verksamhet läggs utpå entreprenad.Det är viktigt att de försäljningar som görs bidrartill att långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden. De åtgärdersom vidtogs under den gångna mandatperioden hartiodubblat tillflödet av riskkapital till börsen jämfört med1980-talet, vilket framgår av nedanstående figur:Figur 1. Riskkapitaltillförsel på aktiemarknaden i . (Källa: och )Preliminära siffror visar att riskkapitaltillförselnsannolikt blir ännu lägre än under 1995.Det förbättrade tillflödet av riskkapital under den förra mandatperiodenåstadkoms främst genom tre olika huvudtyper av åtgärder: Likvärdig beskattning av riskkapitalet i företagen jämfört med vad somgäller i våra viktigaste konkurrentländer. Liberaliseringar avseende utländskt ägande i svenska företag genomborttagandet av de s.k. bundna aktierna och restriktionerna för utländskainvesteringar i . Breddningen av riskkapitalmarknaden till helt nya ägarkategorier genomde breda spridningarna av aktier vid privatiseringen av främst AssiDomän och men även och socialdemokratiska regeringen har infört endiskriminerande beskattning av riskkapital i företag samtidigtsom privatiseringarna av statliga företag lagts på is. Dettainnebär ett direkt hot mot tillgången på det riskkapital som ärnödvändigt för näringslivets expansion de närmaste åren.Denna politik diskriminerar dessutom svenskt riskkapitaljämfört med utländskt. Trenden mot placeringar av svensktsparkapital i utländska fonder, försäkringar ellerinvestmentbolag med utländsk beskattning hotar det svenskaägandet i . Detta är djupt olyckligt.En riskkapitalmarknad som i alltför hög utsträckningdomineras av institutionella aktörer riskerar att bli nervöstryckig och bitvis svårförutsägbar.Målsättningen med privatiseringar och konkurrensutsättningar bör vara attagera långsiktigt och systematiskt i enlighet medovanstående principer men under iakttagande av ett antalrestriktioner.RestriktionerFörsäljningen av de statliga företagen måste ske på ettansvarsfullt sätt. Varje enskilt företag skall bli starkare ochkonkurrenskraftigare efter slutförd privatisering. Det innebäratt starka hänsyn måste tas till företagens intressen bl.a. vidvalet av tidpunkt för försäljning, ägarstrukturen ochmetoderna för genomförande.Det finns vidare anledning att söka stärka riskkapitalmarknadens funktionvid försäljningarna genom att bredda aktiesparandet till en allt bredareallmänhet och därmed öka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel avinhemskt riskkapital. Det kan även innebära hänsynstagande till övrigaaktörers anspråk på riskkapital och det allmänna marknadsläget.Grundprincipen är naturligtvis att skattebetalarnas intressen skall tastillvara vid prissättningen av aktierna, som vid vilken annan börsintroduktionsom helst. Det innebär att marknaden måste kunna bedöma företaget efterförtjänst d.v.s. nödvändiga och ofullbordade omstruktureringar och projektbör i görligaste mån vara nära slutförandet och därmed överblickbara.Möjligheterna de närmaste årenVi bedömer att riskkapitalmarknaden är förhållandevisstark - om de rätta förutsättningarna ges. För att uppnålångsiktigt godtagbara avkastningsmöjligheter i syfte attstärka riskkapitalmarknaden måste ha skattereglersom är likvärdiga med dem som gäller i andra jämförbaraländer. Den diskriminerande beskattningen av svensktriskkapital - som införts - leder till ett ökat utländsktägande och kontroll av svenskt näringsliv. Åtskilliga teckentyder dessutom på att delar av det ökande utländska ägandetfinansieras av svenskt sparande i utlandet. Det svenskariskkapitalet trängs ut till utlandet på grund avdubbelbeskattning av aktieutdelningar. På så sätt medverkarden nuvarande beskattningen till att öka utlandsägandet avnäringslivet utan att långsiktigt öka skatteintäkterna. Viföreslår att de s.k. återställarna avseende beskattningen avriskkapital omgående upphävs. Med dessa förutsättningarbedömer vi det fullt möjligt att kunna minska det statligaägandet i företag med i storleksordningen 10 miljarderkronor i genomsnitt under de kommande åren.Riv monopolen inom offentlig sektorI är bara en fjärdedel av ekonomin utsatt förinternationell konkurrens. Resten utgörs till stor del av denoffentliga sektor som är helt skyddad från såväl utländsk sominhemsk konkurrens. En lång rad verksamheter, framförallt ikommuner och landsting, drivs i monopolform. Hit hörskolan, sjukvården, åldringsvården och barnomsorgen.Vi har i andra motioner lagt förslag om hur den offentliga sektornsverksamheter skall effektiviseras genom avregleringar och konkurrens-utsättning. Genom friskolesystemet skapas konkurrens och privata alternativinom utbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden ochkonkurrensen i den högre utbildningen. Införande av vårdnadsbidrag ochbarnomsorgspeng kan öka kvaliteten och sänka kostnaderna förbarnomsorgen som en helt ny marknad öppnas för tusentals nyasmåföretagare, ofta kvinnor. En allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring, frittval av egen läkare och fri etableringsrätt för läkare och sjukgymnaster ledertill att vårdmonopolen faller och konkurrensen öppnas.Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellanoffentliga och privata bolag. Särskilt uppmärksammade är de allt flerkommunala bolag som bedriver verksamhet inom områden där privataföretag varit verksamma.Lagen om offentlig upphandling är otillräcklig med hänsyn tagen till entilltagande konkurrens på ojämlika villkor från offentligt ägda bolag ochförvaltningar. erfarenheter från de ärenden som anmältstill verket är alarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driftenavnäringsverksamhet i offentlig regi då verksamheten inte grundar sig påformella beslut, utan har startats genom informella beslut med hjälp avresurser som står den offentliga sektorn till förfogande.Det bör i lagen om offentlig upphandling införas en regel som göroffentlig näringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stat,kommun eller landsting. Det är vidare angeläget att lagen om offentligupphandling kompletteras så att det införs lagkrav på att all verksamhet därförutsättningar för konkurrens finns skall upphandlas även i förvaltningsform- om någon så begär. Privata entreprenörer skall ha rätt att utmana offentlignäringsverksamhet.Landsting och kommunVad avser möjligheterna till privatiseringar i kommun ochlandsting gäller i princip samma förutsättningar som förstatliga företag och verksamheter. Målet är att all offentligkonsumtion av tjänster och varor skall produceras på detmest ändamålsenliga sättet till lägsta möjliga kostnad.Konkurrensutsatt offentlig verksamhet bör som en följd avdetta avyttras.I kommun och landsting bedrivs ofta betydande konkurrensutsattverksamhet i förvaltningsform. Detta leder till betydande redovisnings-problem, som ofta kan leda till fel prissättning och därmed osundkonkurrens. Konkurrens är ett viktigt sätt att skapa effektivitet. Ett annat ärdet normala ekonomiska signalsystemet. Det som är gratis har som bekantoändlig efterfrågan. Minst lika viktigt som konkurrensen är därför sambandetmellan tjänstens art, pris och kvalitet. Rätt prismotivation - med väldefinierad grundstandard för alla - är ett viktigt led i effektiviseringsarbetetför att uppnå konkurrenskraft för utförda tjänster i förhållande till kostnaden.Det är naturligt att all verksamhet som är utsatt, eller som kan utsättas förkonkurrens, stegvis avgränsas till egna kostnadsställen med eget budget- ochförvaltningsansvar. Detta räcker erfarenhetsmässigt inte. Det är viktigt attverksamheten bolagiseras för att ge likvärdiga konkurrensförutsättningar sommotsvarande privat verksamhet. Därefter bör det konkurrensutsatta bolagetslutligen säljas, exempelvis till de anställda.Dessa stora omvandlingsprocesser måste skötas mot stor varsamhet. Det ärviktigt att privatiseringsprocessen leder till fördelar för alla. Konkurrensenskall bli mer rättvis, kommunen eller skall ha ett bra pris förverksamheter som avyttras och de sålda företagen skall stärkas genomprivatiseringen.Det skall understrykas att offentliga monopol inte skall ersättasmed privata. Genom upphandlingsförfarandet skapas möjligheter attåstadkomma konkurrenstryck även inom monopolbetonade verksamheter.Upphandling måste ovillkorligen ske på lika villkor. Avbrutnaanbudsupphandlingar och otillbörliga upphandlingsvillkor skall ej fåförekomma, ej heller dolda kommunala subventioner. Tillsynsmyndigheternabör ställa sådana krav på upphandlingarna att konkurrensen inte snedvridsmed hjälp av skattesubventioner.Potentialen och behovetÅterstoden av mandatperiodens möjliga privatiseringar kandelas in i tre olika grupper: aktiespridningar över börsen eller verksamheter under någon form av strukturering därägarbreddning eller försäljning snart kan bli aktuell.I den följande redogörelsen visar vi vilka privatiseringar sombör genomföras samt hur en försäljning av deolika uppräknade bolagen och verksamheterna bör gå till.Inom KommunikationsdepartementetTelia ABMotiv: Företagsgruppen ligger tekniskt långt framme. Genom dentidiga avregleringen och konkurrensutsättningen av telemarknaden i Sverigefinns en klar affärsmöjlighet på exportmarknaderna.Genom att få tillgång till riskkapitalmarknaden ges gruppen möjligheter attexpandera. Därigenom skapas förutsättningar för att bli ett av de storatelebolagen i . Alternativet är istället att defensivt försvara sinamarknader i främst Sverige.Metod: Före privatiseringen prövas frågan om hur Telias kopparnät, dets.k. accessnätet skall hanteras.Genom en kombinerad nyemission och försäljning av en del av statensaktier till en bred allmänhet samt till svenska och utländska institutioner gesbolaget erforderligt nytt kapital som ägarandelen på marknaden blirtillräckligt stor för att vara trovärdig. Endast genom att vända sig till denbreda allmänheten kan tillräcklig förankring och kapitalförsörjning erhållas.Efter en lämplig tid bör en första delprivatisering följas av ytterligareförsäljningar av statens aktier.Mål: bör långsiktigt vara ett bland flera stora svenska exportföretaginom främst kunskapsbranschen. Genom detta stärks den kritiska massan avhögteknologiska svenskbaserade företag inom tele/IT/elektronik/medie-branscherna.Aktien har förutsättningar att bli en svensk folkaktie.SAS Sverige ABMotiv: Företaget, som förut hade namnet , utgör det svenskamoderbolaget i SAS. Vi ser inga bärande skäl för att staten skall äga hälftenav aktierna i bolaget.