mot · GK02Fi213 · 1996-10-07 00:00:00 — Förslagen innebär också att kommunsektorns ekonomiskasituation blir bättre än i regeringens förslag. Jämfört med vårt förslag i vårasföreslår vi nu en ytterligare förbättring för 1997.Tabell 3 Statligt budget och beräkningar för1998 och 1999Miljoner kronor, löpande priser, ändringar jämfört medregeringens förslagRegeringenMiljöpartietFörslagBeräk-natBeräk-natAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Utgifter m.m.1Rikets styrelse378139903933-150-150-1752Samhällsekonomi och finansförvaltning380828342883-31-31-313Skatteförvaltning och uppbörd5715577759754444Rättsväsendet2082521115218170005Utrikesförvaltning och internationellsamverkan275727742849-4-4-46Totalförsvar423734136644276-2400-3000-63007Internationellt bistånd1100211627114141430186023308Invandrare och flyktingar3453367537120009Hälsovård, sjukvård och social omsorg2372223027244752111111111110Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp358333657838317-300-1785-193511Ekonomisk trygghet vid ålderdom63975643056500725051578012Ekonomisk trygghet för familjer och barn351613653837171150-920-92013Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet352503446629733965-4870-1491014Arbetsmarknad och arbetsliv520474684446590-600-2180-632015Studiestöd16884192351998100016Utbildning och universitetsforskning25357258112643540404017Kultur, medier, trossamfund och fritid71627274742800018Samhällsplanering, bostads-försörjningoch byggande3336826629231716055519Regional utjämning och utveckling37263558346110510510520Allmän miljö- och naturvård13301174113990096198021Energi47442940010001000100022Kommunikationer250632451125472-111571998823Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar13324133101337816022531524Näringsliv286025942579-188-218-22825Allmänna bidrag till kommuner836128366283762020001200026Statsskuldsräntor m.m.10415510296310139400027Avgiften till Europeiska gemenskapen205252153522515000Summa utgiftsområden6775416676006692691032-4613-11165Minskning av anslagsbehållningar600040002000Summa utgifter6835416716006712691032-4613-11165Statens inkomster622227654450673800110-4990-6780Budgetsaldo-61314-171502531-922-3774385Myndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret, netto-6915-11150-11069Beräknat lånebehov544006000-13600922377-4385En särskild partimotion avges parallellt med denna motionför varje utgiftsområde. Dessa motioner innehåller förslag påsamtliga anslag inom varje utgiftsområde för budgetåret1997 och beräkningar . I det följande gesendast en kort sammanfattande kommentar till varjeutgiftsområde.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseVissa besparingar kan göras vad gäller den politiskabyråkratin. Besparingarna bör inriktas mot frikostigaförmåner, ineffektivt utnyttjade gemensamma resurser etc. Visäger nej till höjningen av partibidragen.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltningMiljöpartiet har tidigare avvisat förslaget att inrätta ettlägenhetsregister för folk- och bostadsräkningen. Vi föreslårdärför att anslaget tilll folk- och bostadsräkningen begränsastill 30 miljoner per år.Vidare föreslås att tillförs per årför förbättrad miljöstatistik och könsuppdelad statistik. Konjunkturinstitutettillförs för att påskynda arbetet med miljöjusteradenationalräkenskaper ("grön BNP").Utgiftsområde 3: och uppbördYtterligare 4 miljoner tillförs för att intensifieraarbetet med att hindra införsel av droger m.m.Utgiftsområde 4: RättsväsendetFör att behålla allmän rättshjälp överförs medel frånSäkerhetspolisens anslag till anslaget för allmän rätthjälp. Vianser att delar av säkerhetspolisens verksamhetsområde gåratt överföra till polis och militär. För gällerdet och för budgetåren 1998 och 1999vardera 100 miljoner kronor.Utgiftsområde 5: och internationell samverkanInom anslaget B1 Bidrag till vissa internationellaorganisationer används enligt propositionen 4 miljonerkronor till kostnader för att arbeta med Schengenavtalet.Eftersom vi anser att inte ska anslutas till detta avtalanser vi inte heller att pengar ska anslås till den delen avverksamheten.Utgiftsområde 6: TotalförsvarVi föreslår att totalförsvarsramen för åren 1997-2001preciseras till i stället för av regeringenföreslagna 220,9 miljarder kronor.För åren 1997-1999 ligger vår ram för anslaget A1 Försvarsmakten ca 2,4resp 3,0 och lägre än regeringens förslag.Vår besparing sker inte bara av statsfinansiella skäl, utan främst avideologiska. Vi anser att pengar kan investeras betydligt bättre till förmån förvår gemensamma säkerhet. Inte minst med tanke på den vidgade hotbilden,där t.ex. samhällets sårbarhet, miljöhot och ökande klyftor mellan människorinom vårt land och mellan den rika delen av världen och den ekonomisktfattiga är reella. En del av de pengar vi sparar inom totalförsvarets ram försöver i enlighet med den vidgade hotbilden till andra poster som t.ex.internationellt bistånd och till investeringar för att underlätta avvecklingenavkärnkraften.Kustbevakningen bör få ytterligare för ökadmiljötillsyn. Vidare föreslås att överförs frånFlygtekniska försöksanstalten till Funktionen psykologiskt försvar.De under utgiftsområde 16 föreslagna satsningarna på civila samverkans-projekt med FOA innebär ökade anslag för FOA med perår.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndMiljöpartiets förslag innebär att budgeten för bistånd utökasmed 1997, och därefter beräknasytterligare höjningar. Avsikten är att åter nå 1-procentsmålet.1%En procent av BNI till bistånd och utvecklingssamarbete är en litensumma om man sätter den i relation till den solidaritet och det stöd som denrikare delen av världen är skyldig den fattigare delen. I generationer har des k industriländerna profiterat på och utnyttjat länderna i tredje världen,länder som ofta har stora naturtillgångar, t ex skog och mineraler. Hjälp tillsjälvhjälp och utvecklingssamarbete landkategorierna emellan är nödvändigtför att snabbt ändra utsatta människors situation.Ur säkerhetspolitisk synpunkt avtecknar sig en helt ny hotbild för ,sedan järnridån fallit, det tagit slut och upplösts.Hotbilden för , för och de flesta länder i världen dominerasinte längre av vapen och arméer. Större hot är att klyftan mellan fattiga ochrika ökar - fattigdomen brer ut sig i de redan fattiga länderna -befolkningsantalet ökar som natur och miljö förstörs ochnaturresurserna krymper. menar t ex att brist på vatten kommeratt utlösa många konflikter i världen under 2000-talet.Det är här biståndet kommer in som ett nytt säkerhetspolitiskt instrument,som har stor betydelse för global stabilitet och internationellafredssträvanden. Detta är enligt ett starkt skäl till att inteskäraytterligare i biståndet. Någon frysning är heller inte motiverad, utan målet attåtergå till av BNI ska finnas med i budgettänkandet.De nuvarande mönstren för världshandel är huvudorsaken tillunderutveckling i vissa producentländer. För överlevnad och utveckling är deflesta utvecklingsländer beroende av export av råvaror. sompriserna på dessa råvaror genomgående sjunker, går priserna upp på de varorsom dessa länder importerar från industriländerna. export gerdem ca mer utländsk valuta än biståndet. Det är därför avavgörande betydelse att i biståndspolitiken också påverka övergripandehandels- och näringsstrukturer, globalt och nationellt, i syfte att minskaråvaruberoendet och stärka självtilliten i u-länderna.Hållbar utveckling måste vara det övergripande målet i internationelltutvecklingsarbete och handelssamarbete. En solidarisk handel tar hänsyn tillmänniska och miljö. Det gäller såväl tillgången på naturresurser och sättet attta fram råvaror och produktion av varor som sociala aspekter, somarbetstagarens ålder, arbetstidens omfattning och arbetsmiljön. I den nya s.k.rättvisemärkningen, som storföretag kan ansluta sig till, garanteras densmåskalige producenten och underleveratören en säker inkomst.Det är i sammanhanget viktigt att föra en ekonomisk politik i somstärker kronans ställning gentemot dollarn. valuta är vanligenfixerad mot dollarn, vilket innebär att en stärkt krona betyder ökat bistånd förmottagarlandet. När kronans värde sjönk mot dollarn 1993 innebardet att biståndets värde sjönk i samma grad. Förstärkningen av kronan under1995 och 1996 innebar i motsvarande grad en förstärkning av biståndet.Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i ochkring är stort, liksom till kärnsäkerhet och nerläggning avkärnkraftverk. På energiområdet behövs starthjälp till alternativenergiproduktion. Regeringen föreslår nu ett femårigt program påsammantaget för att stödja utveckling i . Vi anseratt ambitionsnivån borde höjas. Vi föreslår att miljarden fördelas på tre åristället för fem, och att miljöinriktningen förstärks.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarDen totala kostnaden för asylsökandes försörjning samt förkommunernas flyktingmottagande kommer att sjunka underde närmaste åren. Den bakomliggande orsaken är naturligtvisregeringens förda asylpolitik. Att budgetramen kan minskastill hälften beror på att allt färre människor tillåts nå vårtland. Vi föreslår inte nu att kostnadsramen ska förändras,men anser att antalet s.k. kvotflyktingar bör ökas. Vibedömer att det bör kunna inom nu föreslaget anslag.En eventuell justering av anslaget beror på hur mångaflyktingar som på andra sätt söker sig till vårt land, och fårdärför prövas igen våren 1997.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgSjukvården skall i huvudsak vara offentligt och solidarisktfinansierad. Principiellt viktiga bidrag till den statligaandelen av finansieringen av sjukvården är de skatteintäktersom kommer från verksamheter som orsakar storabetydandedelar av sjukvårdskostnaderna, som t.ex. vägtrafiken ochbruk av alkoholhaltiga drycker.Miljöpartiet vill se en samordning mellan tandvårdsförsäkring ochsjukvårdens betalningssystem. Regeringens förslag att kraftigt försämratandvårdsförsäkringen kan inte accepteras.I kommittén Hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU2000) presenterades i betänkandet Reform på recept (SOU 1995:122) ett nyttförslag till högkostnadsskydd där taket sattes till . FörMiljöpartiet är utredningens förslag fortfarande den smärtgräns till vilken vikan tänka oss att sträcka oss. Ett kraftigt höjt högkostnadsskydd drabbarfrämst barnfamiljer, handikappade och pensionärer. Grupper som, mer än väl,redan varit med och dragit sitt strå till stacken i av återkommandebudgetsaneringar. Vi delar inte regeringens åsikt att alla ska vara med ochspara lika mycket - vi anser att utsatta grupper och låginkomsttagare i störstamöjliga utsträckning ska undantasbära en mindre andel.Miljöpartiet har tidigare gått emot regeringens försämringarna avassistansreformen. Vi föreslår därför att ytterligare 100 miljoner kronorårligen anslås till assistansersättningar m.m. för handikappade. Det faktum attbehoven av hjälp var större än beräknat när assistansreformen genomfördes,och därför statens kostnader blivit större, är inte skäl nog att försämra för enav de mest utsatta grupperna. Andra besparingar med betydligt mindrenegativa konsekvenser är möjliga - och presenteras i våra förslag tillstatsbudget.Andra förändringar vi föreslår inom utgiftsområdet är mer pengar tillinsatser mot aids som hämtas från , en viss ökning avanslaget till och ett nytt anslag för bidrag till projekt förhemlösa.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappVi föreslår ett s.k. brutet tak i sjukpenningen, dvs attersättningen höjs till upp till 4,2 basbelopp, och för dendel av inkomsten som överstiger 4,2 basbelopp föreslåsersättningen sänkas till . Dessutom föreslås ett enhetligttak i socialförsäkringarna och a-kassan och att det sätts till6,5 basbelopp. Dessa reformer innebär att kostnaden försjukpenningen blir något lägre än vad regeringen räknat med.Vi föreslår också en sammanslagning av försäkringskassa, arbetsförmed-ling och delar av på nivå. Det bör ge viss effekti-viseringsvinst 1999.Beräkningen av förtidspensionerna påverkas av den föreslagna skatte-växlingen för miljön. Sänkt skatt på arbete och höjda miljöskatter medför etthögre basbelopp.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomVi motsätter oss sänkningen av bostadstillägget och kräveratt det ska vara oförändrat . Basbeloppsändring till följdav höjda miljöskatter påverkar pensionerna påutgiftsområdet.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnFörslaget om brutet tak i föräldraförsäkringen, gemensamttak i socialförsäkringarna på 6,5 basbelopp och vårt förslagom höjd garantinivå i föräldraförsäkringen till /dag (7-dagarsvecka) påverkar utgiftsområdet. Höjningen avgarantinivån finansieras delvis av att de extra tre månadernasersättning på garantinivån tas bort. Vi beräknar därutöver attvårt förslag om resebidrag m.m. i underhållsstödet kostarytterligare 100 miljoner per år.Vi föreslår ett höjt och beskattat barnbidrag inom samma utgiftsram somregeringen föreslår. Det skulle innebära att de dryga av löntagarna sominte betalar statlig inkomstskatt får höjt barnbidrag och de som är attbetrakta som höginkomsttagare får sänkt barnbidrag.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetVåra förslag vad gäller a-kassan är att införa ett brutet tak vid4,2 basbelopp (för andelen under, för andelenöver), höjt inkomsttak till 6,5 basbelopp och återgång till detidigare kvalificeringsreglerna. Detta påverkar det föreslagnabeloppet.Vi beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd av arbetstids-förkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningar på gröna jobb och bättrevillkor för små och medelstora företag.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivVi beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd avarbetstidsförkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningarpå gröna jobb, bättre ekonomisk situation för kommuner ochlandsting samt bättre villkor för små och medelstora företag.Vi är också, liksom tidigare, starkt kritiska gentemot vissakostnadskrävande arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vihar bedömt som ineffektiva.Vi föreslår att anslaget till särskilda arbetshandikappade, dvs lönebidragenhos handikapporganisationerna, behöver räknas upp med 200 miljoner kronorper år.Utgiftsområde 15: StudiestödBudgeten innebär i sin nuvarande utformning förstärkningarav studiestödet som stöder. Frågan kommer attslutbehandlas när förslagremissbehandlats och ny proposition läggs.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningVi föreslår ytterligare satsningar inom utbildningsområdet.För satsning på ett dyslexiprojekt föreslås ytterligare 33 miljoner kronorinom utgiftsområdet. Projektet avses delvis att genomföras i civiltforskningssamarbete med FOA. Vidare föreslås en ökad satsning påfortbildning av gymnasielärare. Ökningarna finansieras delvis genom ennågot mindre ökning av anslagen till utbildningsinsatser för vuxna.Ett nytt anslag för information och utbildning om genteknikens etiska,miljömässiga och sociala problem föreslås.Grundforskningen måste stärkas kraftigt. Ett grundforskningsavdrag om5 % på medel som utdelas från forskningsstiftelser m.m. föreslås i vårpartimotion om forskning m.m. Förslaget innebär en omfördelning av medelfrån tillämpad forskning till grundforskning.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidMiljöpartiet de gröna motsätter sig bestämt det extra anslagtill de fackliga organisationerna för uppsökande verksamhetsom regeringen vill anslå i sin budgetproposition.Pengarna bör i stället anslås till att motverka försämringar förLänsmusiken, GöteborgsMusiken, lokala arrangörsstöd, MIMER:s forskninginom folkbildning, samt till ett kvinnomuseum och ett filmmuseum.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeFör att fullfölja påbörjad allergisatsning anslås 600 miljonerkronor 1997. Vi motsätter oss också av regeringen föreslagnabesparingar på radonanslaget.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingMiljöpartiet avvisar regeringens förslag att minska pånedsättningen av sociala avgifter i stödområdet. Skanedsättningen fungera långsiktigt är det viktigt att den inteförändras med politiska konjunkturer. Företagen måste kunnaräkna med att nedsättningen verkligen är säker när deinvesterar eller på andra sätt satsar.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdMiljöpartiet är mycket kritiskt till de neddragningar somregeringen, än en gång, gör på miljöområdet.Naturvårdsverket får sin verksamhet nedskuren med 25 %.Anslagen till miljövård var 1994/95 , ochnu föreslår regeringen att de ska vara nere i 1,1 miljarderkronor. Särskilt anmärkningsvärt är den, internationellt sett,extremt låga ambitionsnivån när det gäller att skydda hotadenaturområden, hotade växt- och djurarter och att instiftatillräckligt med reservat för att klara de redovisade behoven.Den internationella kritiken mot har under senare årvuxit, nu senast kom skarp kritik från . Anslagenbehöver tvärtom ökas på en rad områden!Kalkningsverksamheten. Den fortsatta kraftiga neddragningen avkalkningsbidragen är helt oacceptabel. Den tidigare anslagsnivån måsteåterställas och helst ökas. Kalkningen av försurade områden och vattendrag ären nödvändig verksamhet, som garanterar att biologiskt liv kan finnas kvaroch att farliga metaller inte lakas ut ur marken och ur sjöars sediment. Idagkalkas endast hälften av de sjöar som skulle behöva kalkning. haraktualiserat frågan om försurningen i EU, vilket mött intresse. Eftersomförsurningsskadorna inte minskar i landet är det viktigt attkalkningsverksamheten ökar, vilket även internationellt visar att tardessa problem på allvar.Skydd av urskogar. är av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen skyddad i reservat. För att snabbt säkerställade av skogen nedanför skogsodlingsgränsen som är ur- och naturskoganvisar ytterligare . behöverminst av den produktiva skogsarealen skyddas. I dessa urskogar finnsmånga av de hotade arter, som finns på Artdatabankens hotlistor, tillexempel 223 arter mossor, av samtliga mossor, 216arter lavar, av lavar. Många områden med sådanahotade arter är dessutom akut hotade av avverkning. Vi föreslår därför ocksåett tillfälligt moratorium för avverkning av urskog.Skydd av naturområden, Natura 2000. Regeringen har lämnat förslag tillvilka områden som skall vara bidrag till det sammanhängandenätverket av skyddade områden i , Natura 2000. Detta sker i enlighetmed art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. I regeringens skrivelse1994/95:167 anges inför detta arbete: "Nationalparker och naturreservatmåste ses i sitt ekologiska sammanhang och får inte bli en isoleradföreteelse. "När nu regeringen lämnat förslag till kommissionen om vilka områden ilandet som skall ingå i Natura , kan vi konstatera att det inte blivit någotsammanhängande ekologiskt nätverk. Av de av länsstyrelserna föreslagna2 817 områdena blev endast 563 områden kvar. har 75 områden förfågelskydd lagts till. Av dessa totalt 638 områden var de flesta redanskyddade. godkände vid en första granskning 1 273områden och ansåg att det antalet var nödvändigt för att uppfylla art- ochhabitatdirektivet och fågeldirektivet. Det motiv, som angivits för att inte flerområden kom med uppges vara att områdesförslagen inte hunnit förankrashos berörda markägare och myndigheter.Miljöpartiet de gröna anser det mycket angeläget att fler områden får detskydd som är nödvändigt. saknar till exempel av de våtmarker somklassats som riksintresse rättsligt skydd. Vi föreslår därför 200 miljoner mer.Sanering av miljöskadade områden. För att kunna sanera gamlaindustriområden och avfallsupplag utökas ramen.Utgiftsområde 21: EnergiBetydande insatser krävs för att miljöanpassa vårt landsenergiförsörjning. riksdagsbeslut att kärnkraftenmåste avvecklas senast ska fullföljas.Användningen av fossila bränslen måste begränsas och pålång sikt avvecklas. Flödande energikällotr som vind, sol ochbioenergi måste nyttjas i betydligt större utsträckning, ochenergieffektivisering måste förstärkas.Det främsta styrmedlet för en omställning av energiförsörjningen är enskattereform där icke förnybara och miljöstörande energislag beläggs medväsentligt högre energiskatter som en del av en skatteväxling. Detta kommeratt leda till ändrade prisrelationer som gör det lönsamt för aktörerna påenergimarknaden att starta omställningen. Vi beräknar emellertid att detdärutöver också kommer att behövas kompletterande insatser i form avstatliga investerings- och utvecklingsbidrag . Viföreslår att ytterligare 1 miljard avsätts till utgiftsområdet förinvesterings- och utvecklingsbidragsådant stöd till vindkraftverk, solenergi,biobränsle och konvertering av elvärme. Preliminärt föreslår vi följandefördelning: av det årliga stödet.Vindkraftverk, investeringsbidrag 200 mkrVindkraftverk, utvecklingsbidrag 30 mkrSolenergi, investeringsbidrag 50 mkrSolenergi, utvecklingsbidrag 20 mkrBiobränsle, kraftvärme, investeringsbidrag 400 mkrKonvertering av elvärme, utvecklings- ochinvesteringsbidrag 300 mkrSUMMA1000 mkrUtgiftsområde 22: KommunikationerInvesteringsplanerna för vägar och järnvägar måsteomprövas så att såväl miljö- som trafikmålen riksdagenbeslutat fullföljs. Enligt vår mening måste då följande kravprioriteras: Underhåll av det statliga vägnätet, LTA och enskildavägar får inte försämras, Särskilda insatser bör vidtas där underhållet är eftersatt, Nyinvesteringar ska vara ett led i miljöanpassningen avtrafiksystemen, Trafikpolitiskt tänkande ska inte styras av pengar utan avvisioner, hänsyn och mål, Alla medborgare ska garanteras tillgång till en godinfrastruktur.Målet för transportsystemet måste vara god tillgång tillkommunikationer i hela landet och drastiskt minskadeutsläpp från trafiken. Vi förordar en satsning på energisnålatransporter och kommunikationer och insatser för attreducera buller. Olyckstalen måste sjunka och måsteuppfylla sitt internationella åtagande att sänka CO2-utsläppen.Miljöpartiet gick emot sänkningen av anslaget till enskilda vägar ochföreslår nu åter höjda anslag. Enligt kan en stor del av det enskildavägkapitalet förstöras om inte anslaget höjs. Allemansrätten kan hotas omenskilda väghållare stänger av vägar då de saknar medel för underhållet.Förra årets översvämningar ledde till skador på vägnätet, och ett resultat avden hårda /96 var allvarliga tjälskador. Detta innebär ytterligareekonomisk påfrestning för de enskilda väghållarna.I stället för att dyra investeringar genomförs som ytterligare stimulerartrafikökningar bör de vägdelar som är allvarligt eftersatta förbättras ochunderhållet bör även vara gott på hela det statliga vägnätet.Underhållet bör särskilt förbättras i och därsituationen är svårare än på andra ställen.Nya vägbyggen bör begränsas till åtgärder för att klara omedelbaratrafiksäkerhetsproblem. En konsekvens blir att uppgifterreduceras. Därför bör anslaget till administration m.m. för sänkas.Spårburen trafik bör enligt gynnas genom investeringar i nyaspårsträckningar, utökad spårkapacitet på vissa sträckningar, investeringar förökad bärighet, m.m. bör tåget ytterligare förstärka sin positiongentemot flyget och vägtrafiken. föreslår en höjning av anslagettill byggande av spår.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarMiljöpartiet de gröna anser att avbytarverksamheten är viktigoch måste värnas. Att ha mjölkproduktion innebär en ständigbundenhet, framför allt för lantbrukare med mindre gårdarsom familjejordbruk och liknande. Avbytarverksamheten gerarbete i glesbygd, ofta kvinnojobb. För dem är alternativetofta arbetslöshet.Vi anser att det är bra om jordbruksnäringen själv solidariskt kanfinansiera verksamheten och har fått veta att ambitionen är den. För attomställningen skall bli möjlig föreslår de gröna att 35 miljonerkronor anslås , och 10 miljoner kronorunder 1999, allt utöver regeringens förslag.För att stimulera fler att ställa om lantbruket enligt ekologiska principerföreslås en ökad stödnivå per hektar.