ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02U511 · 1996-10-07 00:00:00 — För norra i allmänhet och i synnerhet ärutvecklingen i utomordentligt viktig.Norrbotten ingår i Barents EuroArktiska Region - BEAR. strategiska läge utgören god grund för att aktivt leda samarbetet inomBarentsregionen. I samarbetet mellan norra , ,och ligger nya, gigantiska utmaningar. Enmiljöanpassad exploatering är nyckeln till Rysslandsekonomiska utveckling.Miljösamarbete, underlättande av kommunikationer och handel inomregionen och mer inofficiellt, ett sätt att säkerhetspolitiskt stabilisera Nord-kalotten, är huvudsyftena med BEAR.I och nordvästra finns världens rikaste olje- ochgasfyndigheter. På finns enorma mineralfyndigheter. Mångafyndigheter återstår att öppna och existerande gruvor måste ges en rationelldrift. I det avseendet har den kompetens som behövs. Inom regionenshavsområde fångas en betydande del av världens fisk. Enbart i Barents havtas fisk upp . största barrskogar finnsinom området med samma höga kvalitet som i norra kan spela en viktig roll i nordvästra , inteminst genom forskningssamarbete och i uppbyggnad av infrastruktur ochövrigt samhällsbygge. Ett ökat engagemang och handelsutbyte från vår sidaskulle gynna utvecklingen i hela . och harredan öppnat handelskontor och konsulat i . Det är angeläget attäven öppnar handelskontor och konsulat i eller när-området. Svenska företag måste få likvärdig och snabb behandling av visumoch övriga handlingar som behövs för gränshandel.De utvecklingsmöjligheter som finns i med Europasrikaste naturresurser borde passa de svenska högteknologiska industri-företagen. Det måste vi ta vara på. Vidare måste en nyinvestering ske av järn-vägen i mellan och . Med dessa tvåinvesteringar skulle handelsutbytet och godsflödena förbättras högst påtag-ligt, framtid är beroende av en positiv utveckling inom Barentsarktiska region. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konsulat inrättas i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strukturinvesteringar i .
mot · GK02U513 · 1996-10-07 00:00:00 — Medel till information och studier om Europeiska unionen Inför folkomröstningen om svenskt medlemskap iEuropeiska unionen fanns en livlig debatt om det europeiskasamarbetet. är debatten svag utanför de kretsar som ärdirekt involverade i beslutsprocessen.Den demokratiska legitimiteten i EU:s beslutssystem ifrågasätts - bristenpå folklig förankring är ett av Europeiska unionens stora problem.Valet av svenska representanter till visade också på ettstort ointresse hos medborgarna.Regeringen tillsatte 1995 en kommitté () med uppdragdels att genomföra utredningar kring de frågor som förväntades komma upp iregeringskonferensen och dels stimulera debatten i dessa frågor. Särskildamedel (10,) ställdes till kommitténs förfogande för att bl age stöd till kunskaps- och åsiktsbildning kring frågor om och EU:slångsiktiga utveckling.Från EU 96-kommitténs anslag gavs för rikstäckandeprojekt att sökas av frivilliga organisationer. Dessa bidrag var av engångs-karaktär och skulle användas under en mycket komprimerad tid.Inte minst med tanke på avsaknad av en bred debatt om EU-frågorna ochden okunskap som råder, så bör det inrättas ett permanent bistånd i form avprojektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling.Stödet ska riktas till frivilliga organisationer och stiftelser och böradministre-ras av UD.I finns ett motsvarande informationsanslag. T.ex. får de båda EU-kritiska folkrörelserna vardera i årligt statligtanslag. Detta bidrar till att stimulera EU-debatten i Danmark.Regeringen bör redan i förslaget till tilläggsbudget i anslutning till denekonomiska vårpropositionen ge förslag om inrättandet av ettanslag att användas till projektbidrag m.m. för information och studier omEuropas och EU:s utveckling. För att få ordentligt genomslag för verksam-heten bör anslaget vara av storleksordningen . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett anslag för information och studier om och EU:sutveckling.
mot · GK02U514 · 1996-10-07 00:00:00 — Den inre marknaden skapar nya förutsättningar för deeuropeiska välfärdssamhällena. Den fria rörligheten av varor,tjänster, personer och kapital ger förutsättningar för en ökadekonomisk tillväxt men leder också till strukturomvandlingoch sådan ökad konkurrens som kan drabba arbetstagarnaoch de nationella välfärdssystemen. Dessa risker gäller i allsynnerhet under rådande höga arbetslöshet imedlemsländerna. Det är därför nödvändigt att den inremarknaden kompletteras med sociala spelregler i form avminimiregler och rambestämmelser om arbetslivet,jämställdhet och sociala förhållanden. Förutsättningar måsteskapas för att möta de problem som kan uppkomma, blandannat genom en samverkan mellan arbetsmarknadens parter ien utvecklad arbetsmarknadsdialog och en trepartssamverkansom också måste följas upp nationellt.Tyvärr måste konstateras att den sociala dimensionen inom EU inte alls harutvecklats i takt med marknaden och kapitalintressenas ökade möjligheter attgöra sig gällande. Detta riskerar leda till att EU i första hand får enmarknadsmässig och kommersiell betydelse, och att möjligheterna attförsvara och utveckla de gemensamma europeiska välfärdssystemenundergrävs. Detta är också i hög grad bakgrunden till det folkliga misstroendesom EU möter - inte minst i vårt land.En viktig bakgrund till EU:s svårigheter att möta sociala problem,arbetslöshet, nyfattigdom och utslagning ligger i brister i fördraget. Detta sesöver i den pågående regeringskonferensen. Det är nödvändigt att den svenskaregeringen låter en mycket medveten syn och politik vägleda sitt agerandeinom regeringskonferensen och konkret visar på de nya möjligheter som etteuropeiskt samarbete skapar att möta sociala utmaningar.Konkreta förändringar måste göras inom följande områden:- Grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter, inklusive fackligarättigheter, bör skrivas in i fördraget. Detta är nödvändigt för att stärkaunionens sociala karaktär, vilket inte minst är viktigt inför utvidgningenmed öst- och centraleuropeiska stater. De fackliga rättigheterna måstegaranteras både på nationell och europeisk nivå. Möjligheten tillgränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder måste garanteras närföretagen kan agera på den inre marknaden oberoende av gränser.-- måste ges utökade möjligheter att fatta beslut medkvalificerad majoritet inom områden där det behövs miniminormer ochrambestämmelser för att motverka social dumpning och att finansieringenav välfärden undergrävs. Sådana områden är arbetsmarknads- och socialafrågor samt bolags- och kapitalskatter.-- Unionen måste ges skyldighet och möjlighet att komplettera den nationellasysselsättningspolitiken. Fördraget måste byggas ut med ett särskiltsysselsättningskapitel i linje med regeringens initiativ.-- Arbetsmarknadsdialogen och EU:s trepartssamverkan stärks.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den beaktar vad i motionen anförtsom .
mot · GK02U601 · 1996-10-07 00:00:00 — De största hoten mot utveckling och framsteg i världen är dekrig som pågår på många håll samt miljöförstöring och brottmot mänskliga rättigheter. Vänskap och förtroende mellanfolk och länder är grundläggande för att uppnå varaktig fredsamt nödvändig samverkan. Många organisationer - från FNtill en mängd olika ideella organisationer - arbetar för attuppnå fredlig samverkan. Dessutom sker ett stort antalpersonliga kontakter på olika nivåer. Men de enskildamedborgarna saknar ofta ett eget personligt engagemang. Deglobala frågorna känns för stora och avlägsna. Tillräckliginternationell samverkan har ännu inte nåtts. Ju merdemokratin utvecklas i olika länder, desto viktigare blir detpersonliga engagemanget hos medborgarna.Idag finns - särskilt bland ungdomar - en stark vilja till internationelltsamarbete och globalt tänkande. Informationsteknologins snabba utvecklinggör det också lättare att knyta kontakter, även på stora avstånd.Genom att stimulera väl strukturerade internationella kontaktnät mellanorganisationer och personer i en kommun eller region och motsvarandeorganisationer och personer i ett avgränsat område i ett annat land, skulle ettmera intensivt arbete för fred, frihet och utveckling kunna uppnås. Viktigaområden att arbeta med är miljövård och mänskliga rättigheter liksom utbyteav kultur, teknik och forskning.Kontaktnäten kan vara så uppbyggda att en kommun eller region tarkontakt dels med ett motsvarande område i ett näraliggande land, dels medett område i ett avlägset land med en likartad struktur. Tanken är att skapadirekta relationer mellan t.ex. skolor, skolklasser, kyrkliga organisationer,ideella föreningar, universitet, företag, läkare, präster, journalister o.s.v.,alltså mellan grupper av människor med liknande funktioner och intressen.Modern teknik och olika media bör utnyttjas maximalt förutom personligakontakter i form av studiebesök, lägerverksamhet, idrottsutbyte, musikutbyte,vistelse i värdfamiljer, handelsutbyte m.m. Varje kommun/område bör hainternationella kontakter av detta slag.Den stora fördelen med ett utbyte av denna typ är att resurserna ochinsatserna kan samordnas, varvid större effekt nås, kunskapen ochkontakterna ökar och sprids. Sannolikt når man också ett mycket bredareengagemang liksom minskad främlingsfientlighet. En sådan effektiv samladinsats innebär också stora ekonomiska fördelar. Eventuellt kan en del avbiståndet kanaliseras via dessa kontakter.Nu existerande vänortssamarbete är givetvis värdefullt, men det är ofta avganska låg intensitet och saknar framförallt egentlig struktur. En del orter harflera vänorter medan andra helt saknar sådana. Genom rekommendationeroch olika stimulansåtgärder kan arbetet struktureras och en högre intensitetkan uppnås. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av förutsättningarna ochformerna för ett strukturerat kontaktnät mellan och andra länder ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02U604 · 1996-10-07 00:00:00 — De mänskliga rättigheternaMånga länder respekterar inte grundläggande mänskligarättigheter - inte ens länder som skrivit under deinternationella konventionerna. är medlem iEuroparådet . Förutom konventionen ommänskliga rättigheter har landet också skrivit undertortyrkonventionen 1989. Vad som sker i ärskrämmande och har inte med de allmänt vedertagnabegreppen demokratiska fri- och rättigheter att göra.Tvångsförflyttningar ochminoriteters rättFrån har omkring 2400 byar förstörts ochmellan 2 och 3 miljoner kurder tvångsförflyttats. De flestabyförstörelserna och förflyttningarna har ägt rum efter 1992.Stora mänskliga tragedier, som orsakats av de turkiskamyndigheterna, har utspelats och utspelasidag. Kurderna betraktas inte som en minoritet och har därförheller inte rätt till ett eget område, till eget språk eller sinegen kultur. Andra minoriteter utsätts för samma behandling.Oppositionella kastas i fängelse och/eller "försvinner".Under blev jag vittne till hurmänniskor i en fredlig demonstration, som handlade om"försvunna" anhöriga, blev misshandlade av polis och militäroch sedan fördes bort. Det fanns ingen proportion på, ingamänskliga hänsyn i det övervåld som jag själv delvis blevindragen i.Tortyr och mänskligförnedringPolitiska fångar har utsatts för kontinuerlig tortyr ochförnedrande behandling i fängelserna. startade enhungerstrejk bland 300 politiska fångar, som en protest motfängelseförhållandena. , när myndigheterna,under stor press från bl a utlandet och med 2000sympatihungerstrejkande, backade och lovade förbättrasituationen, hade tolv människor fått sätta livet till.Påtryckningarna från omvärlden kom för sent och skapadebara en tillfällig frist. hade, ofattbart, ett nytthandelsavtal mellan och skrivits under!Från ord till handlingTurkiet bryter ständigt mot principerna om de mänskligarättigheterna. Detta har bl a Amnesty konstaterat. Det är nudags att gå från ord till handling. har en skyldighetatt kraftigt markera att vi inte accepterar det som händer iTurkiet. Regeringen har på en fråga från 24 juli1996 svarat att man gör vad man kan bilateralt ochmultilateralt (FN och ). Den sortens diplomatiräcker inte. De mer försiktiga formuleringarnas tid är förbi.Folk lider och behöver vårt stöd.SanktionerSverige måste kräva att , som medlem avEuroparådet, lever upp till de principer de skrivitunder. Om de inte är villiga att göra detta återstår olikaformer av sanktioner. EU kan t ex bryta avtalet omtullunionen, som började gälla . Olikabojkottaktioner kan inledas (turistbojkott t ex). kanockså ta initiativ till en tillfällig suspendering, att ta ifrånTurkiet rösträtten eller en faktisk uteslutning av urEuroparådet. Även i FN måste frågan upp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kraftiga markeringar för att få att respektera konventionenom de mänskliga rättigheterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i ta upp frågan om fortsattamedlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föra upp frågan om och de mänskligarättigheterna i FN.
mot · GK02U609 · 1996-10-07 00:00:00 — bedriver en omfattande upphandling, delsför egen räkning, dels för insatser i utvecklingsprojekt imottagarländerna. upphandlade FN:s olika organvaror och tjänster för 3.774 miljarder USD. FN:supphandling för de fredsbevarande operationerna uppgicksamma år till drygt 550 miljoner USD. uppgick dettabelopp till 1,5 miljarder USD. Det finns alltså en stormarknadspotential inom FN.Sveriges marknadsandel inom detta område har sjunkit från 3,5procent till eller 42,2 miljoner . Orsakerna till dettakan vara många. En är att projektbevakningen av FN-marknaden ofta upplevssom mycket svår för en potentiell svensk leverantör, särskilt för ett litetföretag med ringa erfarenhet inom området. Ett annat skäl är att har haft svårigheter att betala , vilket ställer krav på godlikviditet för det företag som drabbas.Ändå borde ha vissa konkurrensfördelar, till exempel att Sverigetillhör kategorin "underutnyttjade stora givarländer". FN har åtagit sig att vidanbudsförfarande och upprättande av kortlistor eftersträva att ta med en ellerflera leverantörer från dessa länder. har också inrättat enkonsultfond vid UNOPS. Fondens medel är öronmärkta för upphandling avkonsulttjänster i givarlandet. har också en projektbevakningscentral(PBC) vid FN-delegation i , vilken utför avgiftsbelagdatjänster.FN har 1994 presenterat en rapport om upphandlingar för FN:sfredsbevarande operationer som är kritisk till det nuvarandeupphandlingssystemet. Ingenting har emellertid ännu skett för att förbättrasituationen.En svensk rapport i ärendet har så sent som presenterats. (Rapport, projekt- och utredningsgrupp, PUG 1996:3).Rapportens centrala slutsats är att skulle vinna på en internationellavbindning av biståndet. Ett annat påpekande görs om att dragit nedpå sin projektbevakning, särskilt ute på fältet, varför torde ligganära botten jämfört med andra länder ifråga om låg prioritering avprojektbevakningen. Rapporten ställer i sammanhanget frågan: "Inte skall välSverige sätta ribban lägre än de övriga nordiska grannländerna om man ocksåbetänker de nationellt prioriterade målen för tillväxt och sysselsättning?"(a.a.sid. Efter det att flera projektbevakningscentraler lagts ned återstårendast den vid permanenta FN-delegation.Den bristande samordningen i FN motsvaras också av en brist i närdet gäller aktörerna inom den offentliga verksamheten, vilka i första hand ärUD, Närings- och , , SIDA och Försvaret. Irapporten 1996:3 framförs synpunkter på större effektivitet ochsamordning mellan () och Projekt- och affärs-bevakningsfunktionen (PAB) vid . I våra nordiska grannländerarbetar man mera sammanhållet, vilket visar sig i ett bättre resultat när detgäller FN:systemets upphandlingar från dessa länder. Detta borde också liggai vårt lands intresse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat engagemang i anslutning till FN-organens upphandling.
mot · GK02U612 · 1996-10-07 00:00:00 — kommer om någon tid att ta ställning rapport om roll i internationella organisationer.Rapporten har utarbetats av (FI, EPP) ochtagits av utrikesutskottet. Rapporten utmynnar i ett antalrekommendationer: att rådet och medlemsländerna skall stödja ansträngningar atttillförsäkra sig bättre representation än i internationellaorganisationer inom områdena ekonomi, miljö och utvecklingssamarbete, att rådet och medlemsländerna skall be utreda möjlig-heten att tillsätta en arbetsgrupp som skall studera vilka möjligheter detfinns att låta delta i aktiviteter som genomförs av organ som lyderunder generalförsamling, att rådet och medlemsländerna uppmanar och Taiwanatt intensifiera sitt samarbete i en konstruktiv och fredlig anda, att rådet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder med inriktning på attöppna ett kontor i finns all anledning för att stödja dessa rekommendationer och iministerrådet aktivt verka för deras förverkligande så snart Europaparlamen-tet tagit sitt beslut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll i internationella organisationer.
mot · GK02U616 · 1996-10-07 00:00:00 — Motion till riksdagen1996/97:U616 (v)
mot · GK02U617 · 1996-10-07 00:00:00 — Daw Aung , fredspristagare, har suttit ihusarrest sedan 20/7 1989, men släpptes "fri" sommaren1995. Hon är emellertid inte tillåten att hålla offentligamöten, vilket hon ändå gör med risk för repressalier.Förtrycket tar inte semester. Ingen förbättring har skett för demänskliga rättigheterna. Regimen, som har behärskat Burmasedan 1988, har gått hårt ut mot NLD, , inför den partikongress som partietförsökte hålla . Det resulterade i attdemokratianhängare fängslades.Närmare 800 anhängare till Aung fängslades och kallades till"förhör". Det härskande statsrådet för återupprättande av lag och ordningklargjorde att det var förbjudet att färdas längs den väg som ledde till AungSan Suu Kyus hus. Mötet är olagligt och hotar nationens stabilitet, hävdaderegimen. Partidelegaterna tilläts av sina lokala myndigheter att resa till kongressen ihuvudstaden . Först när de kom dit började förföljelsen. De förstaNLD-medlemmarna greps direkt och ett hundratal avkravallpolis när de kom till polisspärrar i trakten av hus.Regimen har anklagat för att organisera oppositionen. Detta harUSA:s ambassad i bestridit. Ambassadanställda träffarrepresentanter för regeringen, oppositionen och andra grupper för attinformera sig om landets situation - precis som ambassadpersonalgör i , sade en amerikansk tjänsteman. Enligt NLD-ledaren visaromfattningen av juntans reaktion på partiets försök att hålla kongress att denär mycket nervös.Unga flickor utnyttjas iBurmaNästan som dessa nyheter kablas ut över världen,kommer meddelandet från om att hör tilldet land i världen som hårdast utnyttjar barn. I tvingasmiljontals barn - de yngsta blott - till slaveri. Dethävdar den internationella gruppen Child säte i . Av landets sex miljoner barn säljsvarje år 10 000 flickor till bordeller.En tredjedel av barn i åldrarna arbetar under outhärdligaförhållanden. Child kräver en total bojkott av tilldess att demokrati råder och barnens rättigheter respekteras. Många barn blirövergivna, fängslas i läger, säljs som slavar och tvingas arbeta. Andrautnyttjas av militärjuntan som mänskliga sköldar mot fiendens eld eller föratt prova minfält.Det är ett hån mot de mänskliga rättigheterna och vi kräver att dessa frågortas upp av regeringen på det internationella planet i FN och andrasammanhang. Barnens rätt enligt skall respekteras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i internationella fora föra fram problemen med det politiskaläget i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behoven av att påverka när det gäller Daw Aung s.k. frihet och andra i fängelserna sittande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mänskliga rättigheter och om att i internationella sammanhangföra fram bristerna i detta hänseende.
mot · GK02U619 · 1996-10-07 00:00:00 — Åtgärder vid brott mot mänskliga rättigheter Det finns en rad internationella konventioner somreglerar det skydd för de mänskliga rättigheter som deunderskrivande staterna har åtagit sig att följa.1950 undertecknades den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna; denna trädde . Samtliga medlemmar i är anslutna till denna. Deneuropeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna samt deneuropeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna är de instanser som hartill uppgift att se till att de rättigheter som anges efterlevs.FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter härstammar från år1948. Den är emellertid inte ett juridiskt bindande dokument, det är däremotFN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och detfakultativa protokollet till denna konvention. Ett särskilt organ, Kommitténför de mänskliga rättigheterna () har upprättats föratt övervaka att konventionen efterlevs. Denna kommitté redogör ien rapport till om sin verksamhet. Det finns även enrad andra konventioner i FN som reglerar mänskliga rättigheter.Ett problem är att konventionerna inte införlivas i den nationellalagstiftningen eller att den nationella lagen inte anpassas till konventionerna;detta har varit fallet med . Ett annat är att brottmot mänskliga rättigheter sker även när så har skett.Trots en rad internationella konventioner om mänskliga rättigheter tillhörtyvärr brott mot de mänskliga rättigheterna vardagen för en rad länder.Övergreppen i och Bosnien kan tjäna som tragiska exempel på detta,men de förekommer överallt. kommer med enrapport där kränkningar av de mänskliga rättigheterna i en majoritet avvärldens länder redovisas.Ett stort problem i det internationella umgänget är att reella möjligheter attutöva sanktioner eller åtgärder mot en felande stat är nästintill obefintliga.Det ligger i det internationella systemets natur - en stat är per definitionsuverän, annars vore det ingen stat. innebär de upprepade brottenmot de mänskliga rättigheterna att respekten för konventionerna urholkas ochdessas betydelse tunnas ut. Det är därför nödvändigt att nya åtgärder,förutom dem som redan finns, utreds. Sanktioner och fördömanderesolutioner tar ofta att sätta i verket och kan följas av oväntadenegativa bieffekter, till exempel brist på medicin och mat förcivilbefolkningen som var en följd av FN:s sanktioner mot . I sambandmed tullavtalet mellan och nämndes åtgärder som vore värda attta under övervägande - bl a tillfällig suspendering, fråntagande av rösträtteller uteslutning av landet ur Europarådet.Sverige bör i internationella fora och bilaterala sammanhang ta initiativ seriös diskussion om åtgärder för att stävja brott mot mänskligarättigheter, eventuellt för att se över hela det spektrum av åtgärder somexisterar . Detta är en absolut nödvändighet, eftersom brott motmänskliga rättigheter är och dessvärre verkar förbli en realitet, allakonventioner länder emellan till trots. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot brott mot mänskliga rättigheter.