mot · GK02U628 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundIndonesien har 190 miljoner invånare på 13 000 öar och 350olika språk. Klyftorna mellan fattiga och rika har stadigt ökatsedan kom till makten genom en blodig kupp 1965.I mer än 20 år har varit ockuperat av . Underockupationen har en tredjedel av befolkningen brutalt mördats. Den indo-nesiska regeringen är ansvarig för blodbadet på mellan en halv miljon och enmiljon oppositionella 1965-66 och för folkmordet på ca 200 000 timorianerefter invasionen 1975.Ockupationen av och Västpapua fortsätter. Krig och brutalfolkomflyttningspolitik i Västpapua såväl som i hotar attutplåna den lokala kulturen.Oinskränkt maktIndonesiens president har så gott som oinskränktmakt och styr tillsammans med militären landet. Hanförsöker även utöva makt internationellt genom att t. ex.inför i Bangkokdetta år hota med att lämna konferensen om Östtimorfrågantogs upp. Dock bereddes den portugisiske premiärministernett privat möte med , där han la fram ett erbjudandeom ett delvis upprättande av de di- plomatiska förbindelsernai utbyte mot att den fängslade frihetskämpen släpptes fri.Det är hög tid att Östtimorfrågan får prioritet på den internationelladagordningen, då det vore mycket olyckligt om frågan tegs ihjäl.Den katolske biskopen har spelat och spelar en oerhört viktig roll föratt ingjuta mod och hålla samman det östtimorianska folket. Han utgör en avde få röster som fortfarande kan tala både inom och utom . Detskulle vara av stor betydelse om han utsågs till fredspristagare. Detta harockså framförts av många och är ett förslag som vi till fullo stödjer.Odemokratiskt styre avlandetUnder har förtrycket och våldet trappats uppytterligare. Människor har slagits ner brutalt, många harförsvunnit, många avrättats och polis och militär har skjutitskarpt på . Hundratals människor har häktatsoch yttrandefriheten kvävts.Det är uppenbart att landet saknar allt vad demokrati heter. Fler exempelpå detta finns: Identifieringen av 250 civila som dödades vid massakern påSanta Cruz kyrkogård i , huvudstaden, , är ouppklarad.Ledaren för den östtimorianska motståndsrörelsen Gusmão dömdes tillrebellisk verksamhet och olaga vapeninnehav. Allt motstånd bekämpas medstrukturellt våld både på och Västpapua.Oppositionen tystasI år kan ingen neka till att världen blivit varse den diktatursom råder i . Demokratiska politiska partier harinte fått möjlighet att verka utan har tystats ned. Den friafackföreningsrörelsens ledare ,internationellt känd frihetskämpe har fängslats. Civila dödaseller utsätts för övergrepp.Den 26 april dödades en gymnasieelev efter att ha arresterats anklagad föratt ha kontakt med den väpnade motståndsrörelsen. sköts en 52-åring ihjäl på öppen gata, sedan han rivit ner en indonesisk flagga. Våldtäkt,misshandel, stenkastning av indonesiska militärer mot demonstranter m.m.har rapporterats. Arresteringar av demonstranter eller misstänkta medlemmarav motståndsrörelsen är vardag. togs t o m ett spädbarn efteren strid i Hatolia. Många försöker fly, men andra speciellt ungdomarna harslutit sig samman och demonstrerar för självständighet. Här stårindonesiska och östtimorianska ungdomar sida vid sida i kampen förÖsttimors självbestämmande.Löften och beslutVid åtskilliga tillfällen har frågan om förtryck avÖsttimor tagits upp i . Vi anser emellertid attSverige inte har agerat kraftfullt nog, men tillsammansmed och , som innehar ordförandeposten iministerrådet i EU, kan utöva tryck i EU samt lyfta upp ochlägga tyngd bakom frågan i FN. Socialdemokratiskaregeringen skrev när den var i opposition en mycket radikalmotion, vars krav vi vill upprepa. De är mer aktuella nu ännågonsin i det politiska kaos som råder iIndonesien. Världssamfundet har en skyldighet attförverkliga sina löften och i synnerhet, somdessutom aspirerar på en plats i säkerhetsrådet.Vi upprepar nedan de krav som Socialdemokraterna och enskildamotionärer tidigare lagt:Folkets självbestämmandeDet behövs ett mer aktivt svensktagerande internationellt för enlösning av Östtimorfrågan- bör i internationella fora och via bilaterala kontakter, öppet ochtydligt agera för att de indonesiska trupperna dras bort från territoriet ochatt folket i får utöva sin rätt till självbestämmande.-- bör inom ramen för FN-organen agera för att det timorianskafolkets säkerhet garanteras genom en permanent närvaro av FN.-- bör göra en klar markering i att Sverigestår fast vid rätt till självbestämmande och avser att rösta fördetta om frågan på nytt tas upp i generalförsamlingen.-- bör komplettera sin "tysta diplomati" med ett öppet och tydligtagerande för timorianskt deltagande i FN-samtalen.-- bör, i likhet med och , kräva att XananaGusmão friges och ges möjlighet att företräda det östtimorianska folket iFN-samtalen.-- Regeringen bör vidare informera sig om motståndsrörelsen CNRM:sförslag till fredsplan i direkt kontakt med dess internationella representan-ter.-Kommentar: Aktivare svensktagerandeDet är hög tid att infria löftena om självbestämmande ochfrigivning av . Utskottet sade i betänkandet 1993/94 att "står bakom en tanke påen folkomröstning och hävdar att befolkningen på måste ges rättatt själv bestämma sin framtid".Någon sådan formulering återfinns ej i fjolårets betänkande. Vad gäller frigivande av konstaterar utskottet att Sverigeprotesterat mot livstidsdomen, och följaktligen anser "att Gusmão liksomandra politiska fångar bör friges". Dock ingen kommentar om kraven på ettaktivare svenskt agerande för hans frigivande. Vad gäller deltagande i FN-samtalen säger utskottet ien märklig formulering att: "Frågan om Gusmão som företrädare för detösttimorianska folket har inrikespolitiska dimensioner. "Östtimorfrågan är en internationell fråga, inte en "inrikespolitisk". En rad frågor som rör aktiva svenska initiativ på den internationellaarenan, undviks av utskottet:- Motståndsrörelsens förslag till fredsplan.-- Svenskt agerande för trupptillbakadragande. (Utskottet är för att truppernadras tillbaks, men säger inget om att bör verka för detta. )-FN-närvaro Ett allvarligt bakslag är att utskottsmajoriteten avvisar kraven på FN-närvaro i . Detta var desto mer anmärkningsvärt då vi under våren1995 kunde notera en markant upptrappning av terrorn i Östtimor.Fempartireservationen var en viktig markering i denna fråga.Vi anser att kravet skall aktualiseras på nytt - särskilt att skallverka för att MR-kommissarie får en permanentrepresentation i territoriet.Upphörande av svenskvapenexport till Regeringen bör, med anledning av de grava och omfattande kränk-ningarna av mänskliga rättigheter i och , omedelbartstoppa all vapenexport till .-- Regeringen har att hörsamma rekommendationerna i resolutionerna 966och 470 från vad gällervapenembargo mot .-- Regeringen bör i olika internationella fora och i bilaterala kontakter verkaför att resolutioner 966 och 470 genomförs.-Kommentar: VapenexportDet är ofattbart att kan tillåta leverans avfartygskanoner till denna diktatur och oroshärd.Fartygskanonerna kan användas för att jaga och beskjutaflyktingar till sjöss, vilket är omvittnat. Den 20 januariarresterades 25 östtimorianer, när de försökte fly med båt.Det är inte rimligt att fortsätta sälja kanoner till en ockupationsmakt, medhänvisning till att den borgerliga regeringen godkändeliknande leveranser. Följdleveranser kan vara ammunition, som har sambandmed tidigare utförsel. Att kalla export av fartygskanoner för följdleverans tillIndonesien, vars ockupation av kallats för "efterkrigstidens mesthänsynslösa kränkningar av folkrätten" av Socialdemokraterna, är bokstav-ligen en feltolkning.Utskottet besvarade kravet på stopp av vapenexport till med tidigare funnit att MR-läget "alltjämt ger anledning till betydande oro",och att "denna bedömning kvarstår".Utskottet skriver också att man "konstaterar också att utrikeshandels-ministern i anfört att 'läget i Indonesienidag är sådant att han inte avser att föreslå regeringen att ge tillstånd förnågon export av nya krigsmaterielsystem till detta land".Utskottet noterar detta med tillfredsställelse och utgår ifrån att regeringenför en restriktiv krigsmaterielpolitik mot så länge förhållandenabeträffande de mänskliga rättigheterna och läget på inteförändras till det bättre. "Så sent som upprepade i en resolution sitt krav"att Europeiska unionens medlemsstater stoppar all militär hjälp och allvapenexport till ".Vi vill kraftigt understryka att alla krav som rests är meraktuella än någonsin.Större satsningar påhumanitärt bistånd ochMR-bistånd till oberoendekrafter i Östtimor- bör, i enlighet med rekommendationen i resolutionden , ge humanitärt bistånd till det östtimorianska folketgenom ett anslag med . Detta humanitära bistånd bör kanaliserasvia oberoende kanaler till projekt i kyrkans regi.-- bör under anslaget till demokrati och mänskliga rättigheter gestöd till det MR-arbete som den östtimorianska frihetsrörelsen ochdess ingående organisationer utför.-- bör under anslaget till demokrati och mänskliga rättigheter gestöd till utbildning och sociala projekt i regi av lokala katolska försam-lingar i .-- bör under anslaget till särskilda program ge stöd till det kultur-arbete som CNRM närstående organisationer utför. Kyrkans viktiga rollför kulturens överlevnad i bör också beaktas.-Kommentar: BiståndUtskottet besvarade kraven med att det var vederbörligbiståndsmyndighets sak att pröva ansökningar. Det är dockså att SIDA och även enskilda organisationers prioriteringarär beroende av skrivningarna i regleringsbreven.Den nya regeringen gav en signal i budgetpropositionen (bilaga 4) därman skriver att möjligheterna till humanitärt bistånd till skallsärskilt beaktas. Det är oklart om några medel finns öronmärkta fördetta. Satsningen på MR-bistånd till måste skrivas in iregleringsbreven för SIDA:s NR/demokrati-bistånd. Stötestenen kan blifrågan om bistånd till "det MR-arbete som den östtimorianska frihetsrörelsenCNRM och dess ingående organisationer utför".Vi vet att denna rörelse är accepterad av befolkningen och har arbetatseriöst på det internationella planet. Vi anser att kravet om skrivningarna iregleringsbrevet skall resas.Koppling mellan mänskligarättigheter ochsvenska/nordiska krediteroch bistånd i Indonesien- bör under anslaget till demokrati och mänskliga rättigheter gekraftigt utökat stöd till arbete som utförs av indonesiska människorätts-organisationer.-- Regeringen bör, då ej uppfyller svenska biståndspolitiskakriterier ej bifalla nya s k u-krediter till .-- Regeringen bör använda närvaro i forIndonesia för att ta upp kränkningar av mänskliga rättigheter iÖsttimor, samt verka för att den internationella kreditgivningen kopplastill efterlevnad av FNs resolutioner om Östtimor.-Kommentar: KrediterEnligt utskottet bör "regeringens prövning ävenfortsättningsvis präglas av restriktivitet och ske med hänsyntagen till utvecklingen av MR-situationen i ,inklusive ".Vi anser att formuleringen skall skärpas till ett klart nej, med hänvisningtill försämringarna av MR-situationen.Östtimor ochhandelspolitiken- Regeringen bör följa rekommendation i resolution 966, den28 , att "uppmana länder som har ekonomiska band med Indo-nesien att utöva påtryckningar på att stoppa alla kränkningarav mänskliga rättigheter och all tillägnelse av naturresurser ochtillgångar".-- Med hänvisning till att , enligt FNs definition ej erkänns somindonesiskt territorium, och därför ej har rätt att sluta territo-riella avtal rörande territoriet, bör regeringen begära omförhand-ling av avtalet om skydd och främjande av investeringar, mellan Sverigeoch av , i syfte att undantaga Östtimor.-Kommentar: Ekonomiskpolitik/handelspolitikSocialdemokraterna krävde i motion 1993/94:U227 att detsvensk-indonesiska avtalet om skydd och främjande avinvesteringar, skall omförhandlas, i syfte att undantagaÖsttimor. Kravet återkom i motion från (mp) ochavvisades av utskottsmajoriteten:"Utskottet ser inte omförhandlingar av investeringsskyddsavtal som ettlämpligt påtryckningsmedel för främjande av mänskliga rättigheter." (UU15,s 140. )Det var dock inte det som var syftet med kravet, utan att skallefterkomma internationell lag i sina förbindelser med omvärlden. Sverigevarken bör eller kan överenskomma med en ockupationsmakt i frågor omsvensk näringsverksamhet i det ockuperade territoriet. bör, i likhetmed FN, se som den administrativa makten, och därför kräva attÖsttimor undantas från varje bilateralt avtal mellan och Indonesien.Vi upprepar kravet och hänvisar till ovanstående om den administrativamakten.Utvärdering och uppföljningav FN:s rapportVi menar att i internationella fora och bilateralakontakter gentemot skall verka för ettgenomförande av de rekommendationer som FN:s särskilderapportör, , lämnade i sin rapportE/CN.4/1995/61/Add.1 i november 1994.FN:s rapportör besökte för att samla in merinformation om massakern , och göra en utvärdering avIndonesiens undersökning i ljuset av internationell rättsstandard. Bacre WalyNdiaye genomförde ett stort antal intervjuer med såväl indonesiska myndig-hetspersoner som civila källor. Rapportören kräver i sin rapport att "denmilitära undersökningens resultat görs offentliga och att en ytterligare under-sökning genomförs av en ny ". Denna nya skall bestå av personer vars oberoende opartiskhet ochexpertis är erkänd. Om denna expertis inte finns tillgänglig i ellerIndonesien skall detta tillgodoses internationellt genom Förenta nationernaeller NGO:er. "Den särskilda rapportören är av den starka meningen att ingaförtroendeskapande åtgärder kan bli effektiva och ingen lösning på Östtimorsproblem kan nås förrän rätt har skipats." Rapportören slår också fast attoberoende NGO:er måste skapas i och tillåtas verka fritt över helaterritoriet, samt att Indonesiska och internationella människorättsorganisa-tioner skall ges obegränsat tillträde till . Detta krav är ävenfortsätt-ningsvis oerhört viktigt.Rapporten har i sig en väldig tyngd, men har inte följts upp av rekommen-dationer från FN:s 1995 och 1996. och de övrigaEU-ländernas lama och bristfälliga engagemang i frågan har allvarligtbidragit till en situation där ogenerat kan ignorera världssam-fundet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen i ,2. att som sin mening ger regeringen tilll känna vad i motionenanförts om att skall verka för att MR-kommissarie får en permanent representation i territoriet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella påtryckningar på ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vapenexport,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd och kravet på skrivningar i regleringsbrevet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krediter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handelspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som den administrativa makten och krav på att Östtimorundantas från varje bilateralt avtal mellan och ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Bacre Waly Ndiayes rapport,10. att beslutar att suspendera allt ekonomiskt samarbete medden indonesiska regeringen så länge som den framhärdar med sin olagligaockupation och sitt förtryck.