ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo221 · 1996-10-07 00:00:00 — Från sida har vi tidigare motionerat ommaskinringarnas verksamhet. har i ettbetänkande (1992/93:JoU13) slagit fast att samverkan mellanjordbrukare i form av maskinringar är särskilt viktig närintäkterna i en näring viker. Dessvärre är situationen sådaninom flera av lantbrukets olika områden. I ett nyttbetänkande (1994/95:JoU13) förutsätter utskottet attregeringen uppmärksammar maskinringarnas betydelse fördet svenska jordbruket och gör det möjligt för dessa attkomma i åtnjutande av tillgängliga generella stöd. Trots attdet nu gått detta uttalades har regeringenännu inte sett till att ett generellt stöd utgår även omantydningar gjorts från ministerhåll att man kunde tänka sigatt finna finansiering för maskinringarnas verksamhet.Inom , mål 5b-utveckling av landsbygden, kan dockstöd till maskinringar inrymmas. Det övergripande syftet med mål 5b är ju attunderlätta strukturanpassningen i landsbygdsområden. 5b gäller försmåföretag, organisationer, utvecklingsgrupper etc i följande fem områden:delar av //, , delar av sydöstra ,delar av västra samt delar av skärgården. Programmen förutsättermedfinansiering från offentliga och/eller privata intressenter. Det enda avdessa fem områden som formulerat ett program som möjliggör stöd tillmaskinringar är //. Möjligtvis kan också deandra fyra områdena få stöd under programrubriken "samverkansprojekt"inom lantbruket. Sammantaget är dock detta otillfredsställande. En lösningsom innebär att maskinringsverksamheten kan utvecklas i hela landet ärnödvändig.I finns beprövade system för maskinsamverkan lantbruksföretagemellan och att denna verksamhet också erhåller nationella statliga stöd. Ettnärmande till de villkor som finns i andra EU-länderna innebär således attstaten backar upp maskinsamverkan.I är Maskinringen en ekonomisk förening öppen för allajordbrukare. Syftet är att förbättra maskinekonomin och ökamaskinutnyttjandet. Maskinringen har inget vinstsyfte utan förmedlarmaskiner så att de används optimalt. Uppgiften är:- att effektivisera maskinanvändningen,-- att förmedla maskintjänster och arbetskraft,-- att ge investeringsrådgivning och hålla kursverksamhet,-- att ge trygghet vid sjukdom och olycksfall.-Maskinringar finns över hela landet. Vid starten avmaskinringsverksamheten har ochlänsstyrelserna varit till god hjälp genom att de har anslagitmedel för vidareutveckling av maskinringsverksamheten. Förfortsättningen är det helt nödvändigt att maskinringarna fårfortsatt stöd, det gäller såväl uppbyggnaden av fler lokalamaskinringar som för den centrala verksamheten som syftartill vidareutveckling av maskinringsverksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd för maskinringar inom jordbruksnäringen.
mot · GK02Jo222 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningGetnäringen är en liten nisch i det svenska jordbruket somförtjänar större uppmärksamhet. Enligt Jordbruksverketsstatistik fanns det 2 440 bidragsberättigade getter år 1995.Getter har ingen egen kvot i utan räknas in ifårkvoten som är 180 000 tackor.Getnäringen ger förutom getost och mese också kött och ett mycketslitstarkt skinn (getnappa). Getskötsel passar utmärkt att bedriva småskaligtoch extensivt eftersom getter har små krav på foder. Ett ökat inslag av getterbidrar också till att behålla och återställa biologisk mångfald eftersom getterdelvis föredrar andra örter och gräs än t. ex. får. För att öka lönsamheten ochmöjliggöra en mer extensiv djurhållning skulle djurbidraget behöva höjas. Isamband med utvärderingen och omförhandlingen av EU:s miljöstöd börgetnäringen ges en egen plats.Det behövs riktade och bättre marknadsföringsåtgärder för att spridagetosten som är tämligen okänd i södra delarna av Sverige.Svensk getost är en minst lika stor delikatess som fransk, men alldeles förokänd.Det finns behov av ökad kunskap om getter både vad gäller kost, skötseloch sjukdomar. För att bekämpa det mycket smittosamma CAE-viruset börgetterna finnas med i den svenska djurhälsovårdens program. Vidare börlantbruksskolor i högre utsträckning än erbjuda kurser i getskötsel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att getnäringen bör ges ett eget utrymme inom ramen för EU:smiljöstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad kunskap om getter.
mot · GK02Jo223 · 1996-10-07 00:00:00 — EU:s jordbrukspolitik, CAP, behöver reformeras, det är allaöverens om. Även den svenska tillämpningen är full avoformligheter som vi kan rätta till utan att vänta på en CAP-reform. En sådan oformlighet är tilldelningen av mjölkkvoteroch handeln med dessa, eller rättare sagt bristen på handel.Norra erhöll inledningsvis gårdskvoter motsvarande 400 miljonerkilo mjölk. Denna mängd svarar väl mot regionens andel av landetsmjölkproduktion. Om kvothandel och de inhemska bestämmelserna vidarrenden varit mer praktiska skulle de norrländska mjölkproducenternaknappast riskera att producera för mycket och därmed överskrida sina kvoter.Nu är läget tvärt om mycket oroande.Omkring 40 % av mjölkproducenterna i norra producerar mer än10 % över sina gårdskvoter och riskerar därmed att drabbas av så kalladesuperavgifter om hela överskrider landskvoten på mjölk. I Arlasområde har produktionen ökat kraftigt varför risken är stor för en sådansituation. Inte nog med superavgiften, bönderna som överskrider sin kvotmister också de nationella stöden.Hur kan det då komma sig att så många överskrider sina kvoter? Jo detberor på den starka rationalisering och därmed ökning av besättningsstorlekensom sker i den norrländska mjölkproduktionen. Gårdarna tilldelades kvotefter sin produktion under 1991-93. har många byggt ut och ännufler lagt ner och arrenderat ut sin jord. Kvoterna har inte kunnat flyttas överfrån nedläggarna till utbyggarna på grund av oformligheter och oklarheter ibestämmelserna kring handeln med kvoter.För att någorlunda komma tillrätta med en del av dessa oformligheter, somkan få förödande konsekvenser för många mjölkproducenter, måste en nyomgång av kvothandel komma till stånd avseende , även omsjälva handeln tidigast kan ske . Behovet är störst istödområdena 1, 2a och 2b eftersom det nationella stödet är störst i dessaområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en extra omgång handel med mjölkkvoter .
mot · GK02Jo225 · 1996-10-07 00:00:00 — Jordbruk bedrivs över stora delar av vårt vidsträckta land.Den spridda produktionen medför öppningar i det i övrigtskogsdominerade landskapet och bidrar därmed till landetsattraktionskraft på människor från andra, mer tätbefolkadeländer.Den utspridda produktionen medför stora kostnader för hopsamling avjordbrukets produkter och transport till förädlingsindustrin. Mest uttalat ärdetta naturligtvis i norra med industrierna i de stora konsumtions-orterna vid kusten och produktion över hela ytan. Detta medför iblandtransportavstånd på över och därmed höga intransportkostnader.För att möjliggöra jorbruksproduktion i de mer perifera områdena, sett frånindustriorternas horisont, har nationellt intransportstöd utgått, med EU:s godaminne. Stöden har dock skurits ned för mjölken och tagits bort för kött ochägg. Konsekvenserna har blivit att nedläggningstakten och därmedigenväxningen ånyo tagit fart. Bygdernas fortbestånd undermineras ochlandet går miste om en turistpotential. Hur var det, skulle hela leva?Det nationella stödet för intransporter behöver ökas med c:a 30 miljoner krper år, som kan tas inom ramen för redan beslutat norrlandsstöd.Äggproduktionen kämpar dessutom mot en osund konkurrens från finskaägg, som dumpas med statliga subventioner. Detta förhållande kräver svenskamotåtgärder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intransportstöd för jordbruksprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot osund konkurrens från finska ägg.
mot · GK02Jo226 · 1996-10-07 00:00:00 — Få regioner i är så beroende av jordbruket somGotland. De flesta lantbruksföretagen på ärfamiljejordbruk utan anställd personal och medmjölkproduktion som dominerande inriktning. Detta medföratt en stor del av åkerarealen odlas med vall vilket är mycketpositivt ur miljösynpunkt. Med nuvarande regel- ochstödsystem är vall missgynnat jämfört med andra grödor.Konsekvensen är att det odlas mindre vall med risk för ökatnäringsläckage som följd vilket leder till minskat intresse fördjurproduktion till fördel för spannmålsproduktion.På finns stora arealer med betesmark och ängen som hävdats underflera generationer och som har stort bevarandevärde. Dessa är beroende avbetande djur för att inte växa igen. Enligt en utredning från Naturvårdsverketfinns det inte tillräckligt med djur på för att hålla markernaöppna. Även dessa hotas genom att intresset för djurproduktionsjunker genom spannmålens relativa fördelar i bidragssystemet.Medlemskapet i EU innebär att det svenska systemet för bevarandeav värdefulla naturvärden införlivas i . Regelsystemet har imånga punkter förändrats. Förändringarna har dessutom skett under stortidspress. Nya former av miljöstöd har tillkommit inför varjeansökningstillfälle. Sökanden har då haft möjlighet att överföra marker till denya stödformerna. Genom krångliga regler samt oklar tillämpning finns detstora arealer som sökts miljöstöd för och som inte uppfyller alla krav för attfå stöd. Man bör därför även i fortsättningen ge möjligheten att överföraarealer mellan olika miljöstödsformer samt längre övergångsregler föranpassning till systemet.Osäkerhet om tolkningar av reglerna samt att man skriver på ettfemårsavtal och att man kan bli återbetalningskyldig har gjort att mångamarkägare avstår från att sköta sina marker. Det är därför av största vikt attregelsystemet ändras.Miljöstöd för bevarande avvärdefulla natur- ochkulturmiljöerGotland hör till landets fornlämningsrikaste område. Detfinns för landet unika möjligheter att följa en bygdsutveckling med kontinuitet . För att bevaraett varierande kulturlandskap har ett stöd införts inom ramenför miljöstöd. Så som systemet är utformat har Gotlandoch ett hårdare krav för att få ersättning.Skötselkraven är dessutom så satta att mindre enheter intehar resurser att initialt följa de krav som ställs. Detta medföratt flera mindre enheter ej klarar kraven för att få ersättningoch därmed incitamentet till att bevara kulturvärden förframtiden. Det är på dessa mindre enheter som större delenav de värdefulla lämningarna finns bevarade. Vi ser därförmed stor oro på att dessa värden riskerar att försvinna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstödens utformning och behov av översyn av reglernasutformning inför ansökningsperioden ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringen av regelsystemet för "värdefulla natur- ochkulturvärden" års ansökningar så att kulturvärden även på mindrelantbruk kan bevaras samt att kraven på och likställs medövriga riket.
mot · GK02Jo228 · 1996-10-07 00:00:00 — I finns ett drygt femtiotal fäbodar. Många av dessaerbjuder en genuin och oersättlig kulturmiljö och har storbetydelse för landskapets själ, identitet och inte minst förturismen. I många fall är dessa fäbodar också levandevad gäller en aktiv, naturlig fäboddrift. Dessa kulturskattermåste ges förutsättningar att bevaras och leva vidare på ettursprungligt och naturligt sätt.Av tradition och hävd har djur gått fritt och betat på fäbodar. Den som inteönskar få sina marker betade stängslar dem. Denna sedvänja är dock intelagfäst, vilket den uppmärksammade domen i den 31 januari1996 visar. Då fälldes en fårägare i Kväksels fäbod i Skattungekyrkobokföringsdistrikt i kommun för att ha låtit sina får beta fritt ifäboden.Uppenbarligen gick äganderätten före sedvanerätt och hävd i synen på vadsom är en fäbod. I själva begreppet fäbod ligger just att där betar fä. Dettakonstituerar själva fäboden som unik bymiljö i skogs- och bergsområdena ifrämst , , och Jämtland.Vid frågetillfällen i har man hänvisat till att berörda myndigheteroch branchorganisationer skall lösa den beskrivna problematiken. Detta kanske genom att sprida kännedom om och förståelse för den sedvana som rådernär det gäller fäbodar i allmänhet och möjligheter att sätta upp stängsel,menade man. Detta är naturligtvis inget fullgott skydd som garanterar ett fortsatt levandefäbodbruk. Trots den belysning av problemen den aktuella debatten skapatoch även om tingsrättsdomen inte är prejudicerande är det uppenbarligen såatt dagens lagstiftning inte ger traditionellt fäbodbruk tillräckligt skydd.Dettabör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett skydd för fäbodbruket.
mot · GK02Jo230 · 1996-10-07 00:00:00 — Antalet biodlare i minskar. Det är allvarligt då binahar stor betydelse som pollinatörer och ger honung som är ettnyttigt och högvärdigt livsmedel. En stor anledning tillminskningen är att varroakvalstren fortsätter att sprida signorrut över landet. Odlarna vill inte fortsätta med sinverksamhet när de tvingas till användning av olika kemiskapreparat för att hålla nere kvalsterangreppen. Dessutomblandas alltid små men dock delar av preparaten i honungen.Den blir därmed inte det nyttiga livsmedel den skulle kunnavara.I , där man haft varroaangrepp än här i , hardet visat sig att varroakvalstren blir resistenta mot de kemiska preparat somanvänds och nya starkare medel måste tillgripas. Utvecklingen kommersannolikt att bli densamma här om inte bekämpning av varroa sätts in.De vaxkakor som används i bikuporna framställs till stor del av gammaltvax. Det finns en stor anläggning för detta i . I dessa vaxkakorhar man kunnat spåra rester av kemiska preparat. För att säkerställa kvalitetenpå sin honung och vara säkra på att vaxkakorna inte innehåller giftigakemiska substanser har odlarna i startat lokala vaxstationer, därendast lokala odlare får lämna sitt vax. Biodlarna i de mellersta och norradelarna av landet kan inget göra förutom att konstatera att varroakvalstretsakta men säkert flyttar sig norrut.Biodlingen är i kris. Det är nödvändigt med en grundlig utredning om hurbiodlingen i skall kunna fortleva. Det är nu också hög tid attåteruppta kampen mot varroan. Det gäller att se till att den inte sprider sigännu mer. Den har tillåtits sprida sig för mycket, men det är ännu bara mindreområden i landet som är infekterade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biodlingen och dess villkor och möjligheter att överleva i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kampen för att utrota varroan återupptas.
mot · GK02Jo231 · 1996-10-07 00:00:00 — EU-medlemskapet har bland flera syften varit avsett attåstadkomma likvärdiga konkurrensvillkor för näringslivet.Under de som förflutit sedan inträdde iEU-gemenskapen har en mängd beslut och åtgärdertillkommit, såväl nationellt som inom gemenskapen, som påolika sätt har påverkan på konkurrensförhållandena för olikanäringar.För den svenska yrkesmässiga trädgårdsodlingen innebar EU-medlem-skapet en mycket omedelbar förändring av konkurrenssituationen. Tillskillnad från förhållandena i och kom inträdet igemenskapen att ske helt utan övergångsarrangemang. För trädgårds-företagen har detta inneburit stora påfrestningar. Till skillnad frånförhållandena i många andra EU-stater har valt att också avstå fråntillämpning av vissa strukturstöd eller andra arrangemang på trädgårds-området.Flera av trädgårdsnäringen själv påtalade konkurrensnackdelar har hittillslämnats utan åtgärd. Exempel på detta är arbetskraftskostnaderna förtillfälligt anställd personal vid skörd, struktur- och utvecklingsfonder, vissaavgifter och skatter för t.ex. obligatorisk kvalitetskontroll m.m.Det är viktigt att EU-medlemskapets öppna konkurrenssituation inteförvrids till att ställa den svenska trädgårdsodlingen i en ogynnsammaresituation när det gäller produktions-, företags- och marknadsvillkor än iandra länder. Mot denna bakgrund bör en omgående utvärdering göras avden svenska yrkesmässiga trädgårdsodlingens konkurrenssituation ochkonkurrensvillkor i relation till övriga EU-stater. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam utvärdering av trädgårdsodlingenskonkurrensvillkor.
mot · GK02Jo232 · 1996-10-07 00:00:00 — Bevarandet av svenska fäbodar Före vårt århundrade gav fäbodbruket en särprägel åt livet ide nordliga två tredjedelarna av . All förståelse förhistoria och kultur i landet norr om måste byggapå kunskap om utmarksnäringar och fäbodsväsende.Fäbodkulturen är inte bara viktig, utan också en mycketfolkkär del av det svenska kulturarvet. De ännu bevaradefäbodarna har betydelse för framtida turism ochsysselsättninng. Därför är det angeläget att åtgärder vidtas föratt rädda de få fäbodar som ännu är i drift.Under 1800-talet fanns det minst 20 000 fäbodar i drift i landet. Ännu islutet av var 206 i drift enbart i . Vid den senasteinventeringen 1990 fanns endast 139 fäbodar kvar i drift, varav 45 iJämtlands län och 78 i trots att bevaringsinsatser under fleraårtionden oupphörligt diskuterats, men utan resultat. Svårigheterna beror delspå bristande engagemang från berörda myndigheter, dels på att frågan berörflera olika samhällssektorer och kräver samordnande insatser frånJordbruksverkets, och sida.Bevaringsinsatserna bör inriktas på att de fäbodar som ännu är i drift skakunna leva vidare. I ett inledningsskede kan det eventuellt vara lämpligt attpröva åtgärder inom ett begränsat område, exempelvis by Jämtlandslän, där det inom ett avgränsat område kring en enda by finns fungerandefäbodar.Kommunen har också visat ett intresse att medverka i ett sådant projekt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av fäbodar.
mot · GK02Jo237 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nationella stödet bör utbetalas i dess helhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av det s.k. vallstödet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta ett särskilt fjällmiljöprogram för jordbruket i Norrlandsinland,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingen av miljöstödsprogrammen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiske och laxfiske i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot fiske med drivgarn i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med ett samlat förslag omfiskevårdens finansiering,11. att avslår förslaget om sänkt prisstöd till rennäringen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en statlig rovdjurspolitik,13. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmiljöersättningsprogram för rovdjursrivna renar måste bygga på denöverenskommelse som gjorts med och ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget för rovdjursrivna renar bör vara ettreservationsanslag,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ersättning för rovdjursrivna tamdjur skall kunna utgå,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta initiativ i EU till en viltskadeersättning förhusdjur motsvarande den som skall gälla för renar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av distriktsveterinärsorganisationen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomgång och uppföljning av hur kommunerna hanterat sinaåtaganden vad gäller djurhälsovård,19. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag beslutar om ramar för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringar enligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringB 3 Stöd till avbytarverksamhet m.m.13 00035 000B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket1 085 000100 000C 4 Fiskevård4 61220 000D 2 Ersättningar för viltskador m.m.12 5006 000E 1 Statens veterinärmedicinska anstalt74 0047 800Summa utgiftsområde13 324 084168 800
mot · GK02Jo238 · 1996-10-07 00:00:00 — Fördelning av tillkommande miljöstöd Mjölkproducenterna inom det gamla s k stödområde 4 iNorrlandsstödet, bl a södra , är klartunderkompenserade och missgynnade i det nya EU-stödsystemet. Invägningen och lönsamheten har därigenomdrastiskt sjunkit på ett sätt som inte motsvaras i någon annanlandsdel. Detta medför att antalet företag kontinuerligtdecimeras i den och hotas helanäringen i länet.Det är tillfredsställande att det i budgetpropositionen 1996/97:1 föreslås enhöjd ram för miljöstödet med totalt . Frågan för oss allaär naturligtvis hur tillskottet bör fördelas. Naturligtvis måste de hittillssämstgynnade först och främst kompenseras.Ett i det avseendet bra sätt vore att en avstämning sker med det s k LFA-stödet, där stöd i område 4 ges för högst 20 kor. Den begränsningen harinneburit en speciellt kännbar lönsamhetsförsämring i uteblivet LFA-stöd, ikombination med lågt miljöstöd. En särskild del av den tillkommande ramenför miljöstöd bör således avsättas till ett djurkopplat miljöstöd till besätt-ningar med mer än 20 kor, fr o m den 21:a djurenheten.Härigenom skulle dels de mjölkproducenter i område 4, som inte fått LFA-stöd för mer än 20 kor kompenseras, dels skulle en fortsatt rimlig arrende-kostnadsnivå kunna gälla i och med djurkopplingen. Det senare bör ävengälla för den återstående delen av det utökade miljöstödet, speciellt förNorrlandsområdet, för att där bibehålla rimliga förutsättningar för den viktigaanimalieproduktionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av det tillkommande miljöstödet, så att tillskottetfördelas på det mest verkningsfulla och rättvisa sättet.