mot · GK02Bo225 · 1996-10-07 00:00:00 — Frågan om elöverkänslighet är långt ifrån ny. Redan på 60-och 70-talen fick arbetare som fått kroniska hudbesvärgenom att de i arbetet varit utsatta för epoxiharts och därmedinte tålde lysrör och TV-apparater sina besvär godkända somarbetsskada. När sedan bildskärmsanvändarna klagade påliknande symptom avfärdades detta med att det handlade omteknikskräck eller andra psykiska orsaker.En utvärdering från av genomförd forskningsäger att det finns stora svårigheter att definiera elöverkänslighet och att detidag inte går att få en realistisk uppfattning om problemets omfattning. Dettakan vara grund för att ge forskningen en något annorlunda inriktning.Regeringen föreslår nu i propositionen om Forskning och samhälle att Rådetför arbetslivsforskning ska få i uppdrag att redovisa en forsk-ningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forsk-ningsresultat. Det är bra att en sådan översikt och utvärdering nu kommer tillstånd.Vi vill då poängtera vikten av att denna översikt och denna utvärdering tarvara på alla erfarenheter och rön även från dem som drabbats av elöver-känslighet.Det är enligt vår uppfattning mycket viktigt att forskningen under tidenfortsätter och intensifieras. Vi menar att det måste ske ur etttvärvetenskapligtperspektiv. Dessutom bör redan vunna erfarenheter och rön tas tillvara i detpraktiska arbetet för att förebygga fler problem och för att hjälpa dem somdrabbats av elöverkänslighet.Stora ansträngningar har gjorts för att undersöka om en psykologisk förkla-ringsmodell kan vara tillämplig på problemet om elöverkänslighet liksomman försökt förklara andra till synes oförklarliga sjukdomstillstånd (t exkvicksilverförgiftning) med psykologiska problem. Det ligger i linje med dens k beteendeterapi som pågår i , där sjukvården försöker tränamänniskor att psykiskt stå ut med sina symptom, så att de fortsätter att utsättasig för riskerna. Det är en förkastlig och farlig väg att gå.Nu har nyare forskning visat att det går att mäta i blod och urin att vissapersoner - nämligen de som uppger sig vara elöverkänsliga - reagerar på ettavvikande sätt när de utsätts för elektromagnetiska fält. Även prov frånhudens celler visar förändringar hos elöverkänsliga individer. Det har ocksåvisats att det finns individer som vid provokationsförsök kan avgöra när enmobiltelefon är på- respektive avslagen.I de elektrostatiska fälten runt en dator finns miljontals mikropartiklar avmånga olika slag som vandrar mellan datoranvändaren och datorn. Hur depåverkar människan är ännu inte helt klarlagt. Det är emellertid intressant attkonstatera att det som man här kallar elöverkänslighet i går undernamnet kemisk överkänslighet. Forskarna talar också om nya kemiskahälsorisker i kontorsmiljöer. Det handlar om ämnen som är fettlösliga ochkan ackumuleras i kroppen. Kanske är det så att kemikalier är den utlösandefaktorn och elöverkänslighet en följd av detta?Vi vet att datorer och andra elektroniska apparater som skrotats blir farligapå våra soptippar. Att PCB-liknande flamskyddsmedel spritts i naturen ärkänt men har man också funnit flamskyddsmedel i blod hos människor.Det här är bara några exempel på frågor som behöver besvaras. De behöverbesvaras snabbt med tanke på den ökande datoranvändningen. Alldelessärskilt angeläget är det eftersom allt fler barn nu tillbringar mycket tid viddatorerna.Det är viktigt att det är allsidigt sammansatta organ som fördelar de statligaforskningsanslagen och att anslagen fördelas så att olika hypoteser omuppkomsten av elöverkänslighet får samma möjlighet att prövas. Det haruppkommit allvarliga anklagelser om jäv när det gäller fördelningen avforskningsresurser inom detta område. Vi finner det mycket oroande att ensådan diskussion kommer upp. Det får inte finnas grund för tvivel om attforskningsanslagen fördelas på ett opartiskt sätt. Forskningen bör vidarebedrivas i samarbete med berörda patienter och med Föreningen förbildskärmsskadade. De har samlat på sig en betydande kunskap som bör tastill vara.Möjligheterna till elsanering av bostäder och arbetsplatser bör öka. Mångasådana åtgärder har gjorts, med eller utan stöd, och de har gett goda resultatför de enskilda individerna, som i många fall har kunnat återgå till sittarbete.Som exempel kan nämnas att både och har elsanerat sina arbetsplatser. Det är viktigt att ta vara påde rön som redan vunnits och med dem som grund erbjuda patienterbostadsanpassningsbidrag.Den allra viktigaste åtgärden i förebyggande syfte är att vid alla elektriskainstallationer se till att de elektromagnetiska fälten minimeras. Även omforskningen inte har alla fakta bör försiktighetsprincipen användas. Alla somarbetar med elektriska installationer och även med vattenledningar bör fåutbildning om hur man elsanerar och hur man gör nyinstallationer på ett sättsom förebygger uppkomsten av elöverkänslighet. Detta bör även ingå i allelektrikerutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppdraget om forskningsöversikt och utvärdering blir allsidigt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mer forskning utifrån ett tvärvetenskapligt perspektiv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av forskningsresurserna och samarbete med drabbadepersoner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadsanpassningsbidrag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande insatser vid elinstallationer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och fortbildning av elektriker.