mot · GK02A411 · 1996-10-07 00:00:00 — Målet för regionalpolitiken måste vara att öka den enskildesmöjligheter att fritt välja arbete och bostadsort. Politiskainsatser kan i begränsad omfattning utjämna levnadsvillkorenmellan olika delar av landet. Istället bör regionalpolitikenutformas så att olika bygders och regioners unikaförutsättningar att skapa goda levnadsvillkor tas tillvara.Från liberalernas sida har vi därför under drygt ett decenniumvarit pådrivande för en allmän förändring av regionalpolitiken. Tidigarehandlade den om lokaliseringspolitik: Regional balans skulle åstadkommasgenom att centralt placerade beslutsfattare identifierade vilka investeringarsom var på gång och såg till att dessa förlades till problemdrabbade regioner.Grundtanken var att sysselsättning kunde planeras fram genom myndig-hetsbeslut.Den förändring vi länge förespråkat innebär en övergång till mobiliserings-politik: Regionalpolitikens mål uppnås genom att satsa på den enskildamänniskan och hennes förmåga till skapande. Varje region har sina styrkor,sina unika möjligheter. Dessa kan endast tas tillvara genom lokala initiativ.Tyngdpunkten ligger i decentralisering, nyetableringar, småföretag och lokalsamverkan.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genom poli-tiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlätta ochstimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områden, sominte i snäv mening brukar kategoriseras som regionalpolitik, blir allt viktiga-re. Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därför är kommunikationerväsentliga. Utbildning och forskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir ocksåcentrala ingredienser. En allmän politik som underlättar små- och nyföre-tagande blir av central betydelse.Folkpartiet liberalernas politik för att förverkliga målet att öka den enskil-des möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort sammanfaller därför medhuvudinriktningen på vår politik - en politik för mänsklig växt.Hot mot den regionala balansen uppstår om regeringen inte förmårsanera statens finanser och därmed skapa förutsättningar för en lägre ränte-nivå och ett investeringsvänligt klimat. Regionalpolitiska stödformer blirverkningslösa om inte de grundläggande ekonomiska förutsättningarna förtillväxt kan skapas.Av avgörande betydelse för olika bygders och regioners möjligheter atterbjuda goda levnadsmiljöer är att den ekonomiska politiken också skapargoda betingelser för företagande och företagare. hotas därför denregionala utvecklingen av regeringens brist på insikt om förutsättningar förlivskraftiga småföretag. Om riskkapital dubbelbeskattas, momsen krävs in iförtid, extra arbetsinsatser drabbas av hög marginalskatt och arbets-marknaden görs inflexibel genom föråldrade regleringar kommer deregionalpolitiska medlen inte att kunna bidra till resursmobilisering. Vad vihär anfört om mobilisering av lokala resurser bör som sin meningge regeringen till känna.Landsbygden leverNärheten till naturlandskap och till människor är ett viktigtinslag i vardagslivet för dem som bor i vårt lands glestbebodda bygder. Särpräglade och alltfort livskraftigalevnadsmönster berikar den svenska kulturen och utgör ettvitalt bidrag till mångfalden i den europeiska gemenskapen.När initiativkraftiga människor satsar ensamt eller tillsammans, då blir detutveckling. Mycket av den mänskliga kraften finns på landsbygden. I småkommuner där förutsättningarna för många utomstående betraktare verkarobefintliga, startar en positiv process. Denna vitalitet och växtkraft är entillgång för vårt samhälle. Den blir alltmer påtaglig i då vi vet att vimåste få på fötter igen, då det krävs tillväxt i ekonomin för attarbetslösheten skall kunna pressas ner.Landsbygden skall inte bara bevaras. Det gäller också att utnyttja den storapotential som vår landsbygd besitter. Det gäller att nå en balanseradutveckling, där storstadsområdena avlastas och där landsbygdens fina miljöutnyttjas för tillväxt. Landsbygden erbjuder värdefulla resurser, passandeinfrastruktur och aktiva människor. Ett nyskapande sker , därlandsbygden går i täten i fråga om demokratiutveckling, företagande,kultursatsningar och servicelösningar.UtbildningUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för atten region skall kunna hävda sig och utvecklas. Människorkommer att behöva utbilda sig många gångerunder sin livstid då metoder, teknik och kunskap fort blirinaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknadenkräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en högteknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måstehögre utbildning bli tillgänglig för fler, så att vi i kanskaffa oss en högre allmän utbildningsnivå än genomsnittet ivärlden. Tid och plats är de begränsande faktorerna isammanhanget. Distansutbildning är en metodik som kan gefler människor tillgång till högre utbildning, vidareutbildningoch fortbildning.Av speciell vikt för landsbygden är att högskolorna tar sitt ansvar fördistansundervisning. Att etablera en god distansundervisning, som kräver enegen metodik, är en krävande uppgift. Dessutom måste bristen på dagligdirektkontakt med lärare kompenseras genom en hög kvalitet på teknikenman använder liksom läromedlen, veckoslutsmöten, snabba lärarreaktioner,resurser för resor m.m.En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos denhögskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälp av teknikkan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk, inter-nationella databaser och därigenom en bättre utbildning. Vi i Folkpartietliberalerna är övertygade om att undervisningen första året i högskolan påsikt och inom många ämnen kan ges via distansmetodik.Statens skola för vuxna i har fungerande distansundervisning.Den bör kunna vara motor i en utveckling och spridning av distanspedagogikför en gymnasial nivå. På samma sätt kan de distansnätverk som redan finnst ex mellan i , , högskolan i samtuniversiteten i och vara inspiratörer till de högskolor ochuniversitet som ännu inte kommit i gång.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. När sam-verkan råder mellan ortens företagare, , komvux, gymnasie-skolan och högskolan ökar regionen som helhet sin kompetens genom attinvånarna höjer och moderniserar sina kunskaper.Folkpartiet liberalerna vill etablera postgymnasial utbildning som normal-nivå, d v s minst hälften i varje årskull bör gå vidare till sådan utbildning it ex högskola. Här fyller de regionala högskolorna en dubbel funktion. Delsbehöver de studerande inte lämna regionen för att få högre utbildning samtfort- och vidareutbildning. Dels får det lokala näringslivet tillgång tillkompetens som man annars kanske inte haft vare sig råd eller mod att skaffasig.Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Attalla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därförett mål att sträva mot. Genom den snabba utbyggnad av gymnasieskolan somskett har kommit ett stort steg närmare dettamål.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl a underlättaför landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmastegymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungerasom en allmän kompetenshöjande resurs för orten.Modern informationsteknik (IT) är ett verktyg som används alldeles för litei dagens utbildningar. Den som saknar kunskap om IT kommer att varahandikappad på framtidens arbetsmarknad. liberalernas ambitionär att alla skall ha moderna kunskaper och då ingår kunskap ominformationsteknik som en självklarhet. Vi har tidigare myntat begreppet "endator till varje skolbarn" som ett uttryck för denna ambition. Med det menarvi att alla skolor skall rustas med tekniska möjligheter, lärarna skallfortbildas, bildskärmspedagogiken skall utvecklas interaktivt och datorerskall användas som hjälpmedel i alla ämnen. Vad vi här anfört omutbildningens betydelse bör som sin mening ge regeringen tillkänna.KulturTillgång till kultur är en mycket viktig förutsättning för attskapa utvecklingskraft och en anda av kreativitet pålandsbygden. För det första är kultur i sig en kreativverksamhet, och skapande och utvecklingskraft inom dettaområde föder lätt samma tendenser på andra. För det andrautgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändigomprövning - ett exempel är de bygdespel, som inte sällansamlat medborgarna till gemenskap och nytänkande. För dettredje är tillgång till kultur en viktig förutsättning för attkunna attrahera och behålla nya landsbygdsinnevånare.Kultur är därför ingen lyx, som kan ges lägre prioritet änandra ansträngningar att utveckla landsbygden.Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturella insatser ilandsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inom länsanslagets post förprojektverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Sambruk och effektiviseringI dag håller man på att pröva nya former för att samordnaservicen på landsbygden. Det innebär t.ex. att statliga verkoch myndigheter som post, arbetsförmedling, lokalkontor förlänsstyrelse och utvecklingsfond samverkar med kommunen,så att både personal- och lokalkostnader kan pressas. Intesällan handlar det om att finna smidiga och informellalösningar för att kunna säkerställa en god service. Det ärviktigt att sådana förslag uppmuntras och prövas och intekvävs av traditionellt tänkande.I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av denoffentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för attsäkerställa offentlig service. Till exempel bör det bli regel att statligamyndigheter måste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företagi syfte att utröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar den att bli centralför fler serviceslag. Biblioteksverksamhet, post- och apoteksärenden ärexempel på service som sköts via butiken. Det är i detta sammanhang viktigtatt betona att butiker som tar på sig ansvaret för dessa verksamheter driverdem på lång sikt så att inte bygden står utan service bara efter detattden ordinarie offentliga verksamheten försvunnit.Ibland brukar det hävdas att reformer av den offentliga sektorn -innefattande decentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde- främst skulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man harfleraskolor, daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels föratt den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor i landsbygd, dels föratt det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar närtryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationer finnsen stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styraverksamheternas utformning.Husläkarsystemet, där den enskilde ges möjlighet att själv välja läkare ochetableringsfrihet råder, skapar möjligheter för flexiblare vård i större närhetav boendeorten på landsbygden. Ett exempel är att det skulle bli förenat medmindre byråkrati att skapa små 2-läkarstationer på landsbygden.SmåföretagenPå många mindre orter har småföretagen en stor betydelseför att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagen knutna tillden särskilda känsla som kan finnas på olika orter. "Företagarandan" utgör en del av den lokala kulturen.Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orterdomineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning tillbygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig föratt klara det s.k. "medföljarproblemet": Att båda makar behöver arbete inärheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst på landsbygden.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig ocksåför småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har godamöjligheter och väljer att investera i . I många fall är landsbygdensmindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvisEU-medlemskapet och en skattepolitik som befrämjar tillväxt och satsningarpå utbildning och infrastruktur viktiga.Svensk lagstiftning, svenskt näringsliv och svenska fackföreningar har ettstorföretagsperspektiv som måste brytas. Småföretagen tyngs avkrångel, byråkrati och en lagstiftning som är illa anpassad till deras storlekoch verksamhetsformer. Därför bör en förenklad bolagsform införas förmindre företag, som bland annat underlättar kombinationsverksamhet. Inteminst den arbetsrättsliga lagstiftningen har en utformning som är bättreanpassad för storföretag. Bland annat måste arbetstagarbegreppet förtydligas,så att det står klart om en person är uppdragstagare eller anställd.Hantverket spelar en viktig roll på landsbygden. Många landsbygdsbor ärförtrogna med hantverkstekniker vilka är av stort värde för servicen förbofasta och fritidsboende. I själva verket är hantverkskunnande ofta enförutsättning för en väl fungerande försörjning på landsbygden. Vad vi härhar anfört om småföretagens betydelse för landsbygdens utveckling börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.De regionalpolitiskastödformernaFolkpartiets linje i regionalpolitiken utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till regional nivåoch förenkling och schablonisering av de regionalpolitiskastödformerna. Denna strategi var också huvudinriktningen iprop 93/94:140 som låg till grund för beslut omregionalpolitiken . Vi välkomnar därför en fortsattinriktning av de regionalpolitiska stödformerna i enlighetmed denna linje.Regeringen föreslår dock en försämring i systemet med nedsatta social-avgifter. Nedsättningen föreslås minskad från tio till åtta procentenheter.Folkpartiet liberalerna anser att minskade sociala avgifter är en bra väg attstimulera företagandet varför vi med oro ser på regeringens hantering avdenna fråga. Många av de som etablerats inomstödområdet har haft en klar fördel av de sänktasocialavgifterna. Försvinner denna fördel kan andra nackdelar väga över ochföretagen flyttar. De är ju inte alls beroende av fasta investeringar. Vidareomöjliggör regeringens förslag en slutlig utvärdering av effekterna av dennaregionalpolitiska stödform.Den moderna informationstekniken möjliggör att företag inom exempelvisdata- och tjänstenäringarna kan etablera sig i landsbygdsområden. Samtidigtfinns inom dessa branscher ett särskilt stort behov av personkontakter - närdet gäller tjänstenäringarna ingår kundkontakten som en logiskt nödvändigdel av verksamheten. Behovet av persontransporter är därför extra stort.Vi anser det naturligt att de stödformer som utgår för s.k. "mjukainvesteringar" (exempelvis i marknadsföring) skall kunna användas för attstödja sådana tjänsteresor för företagare eller anställda på landsbygden.Därmed bör vissa olägenheter som uppstått i samband med att person-transportstödet avskaffades undanröjas. Sker inte detta bör ett återinförandeav persontransportstödet, utformat så att även mindre företag kan dra nytt avdet, övervägas.För att underlätta den för företagarna ofta mycket krångliga ekonomiskaplaneringen och redovisningen bör länsstyrelserna ges möjlighet att, isamband med företagsstöd, avdela medel ur länsanlaget för att bekostaekonomisk expertis som står till förfogande för företagaren under entreårsperiod.Organiserandet av får inte heller innebära att stöd-områdesindelningen utökas till allt större del av landet. Detta motverkareffektiva satsningar i de mest utsatta delarna. Vad vi anfört om utspädningenav de regionalpolitiska stöden till allt större områden i landet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.De statliga verken ochmyndigheternaDe besparings- och rationaliseringskrav som regering ochriksdag ålägger statliga verk och myndigheter får intemedföra slentrianmässig nedläggning av mindre enheterspridda över landet. Det drabbar företag, människor,kompetensnivå, förnyelseförmåga och regionalt inflytande.De statliga funktionerna måste vara landstäckande. Den nyatele- och datatekniken medger kvalificerad ochkostnadseffektiv verksamhet över hela landet.Det krävs breda och noggranna konsekvensanalyser i verk ochmyndigheter före beslut om indragningar. Mera av helhetssyn och tvär-sektoriella avvägningar. Det finns allt för många avskräckande exempel frånKriminalvårdsstyrelsen, , , , med flera verk.På tur står skattemyndigheterna och tingsrätterna med flera viktigamyndigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.EU:s strukturstödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar somöppnats genom medlemskapet i Europeiska unionen innebäratt regionalpolitiken i snäv mening tillförs ytterligare medel.Dessa resurstillskott skall på effektivaste och meständamålsenliga sätt utnyttjas för att bidra till att deregionalpolitiska målen nås. Inom strukturfondernas olikamålområden kommer nya former för lokalt och regionaltinflytande att byggas upp. Vi anser att detta kan leda till attspännande samarbetsmönster utvecklas. Men detta får inteinnebära att byråkrati och målområden utvecklas så att dethämmar eller förhindrar en naturlig utveckling avsmåföretagandet. Tillväxten av den byråkrati som behövs föradministrationen av målområdena måste med all kraftmotverkas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Utredning omregionalpolitikenFörutsättningarna för regionalpolitiken har ändrats drastiskt ioch med EU-medlemskap. Enligt Folkpartietsmening är det därför hög tid att man nu ser över helaregionalpolitiken och inte bara transportstödet för att se vilkakrav och möjligheter EU-medlemskapet innebär och hur denframtida fördelningen av de samlade resurserna skall görasoch hur byråkratin skall begränsas.Det finns även andra skäl att se över regionalpolitiken, bl.a. att prövastödområdesindelningen. Det finns anledning att börja ifrågasätta systemetmed tillfälliga stödområden. Enligt vår mening är det inte rimligt att en bygdtvingas vara inplacerad i ett tillfälligt stödområde . En diskussion bördärför föras om stödområdena skall falla under det permanenta stödområdet.Dessa frågor bör en regionalpolitisk utredning se över. bördärför uppdra åt regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med syfteatt se över hela regionalpolitiken. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det avgörande i att mobilisera lokala resurser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landsbygden som resurs,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens betydelse för den regionala utvecklingen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturella insatser på landsbygden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen för landsbygden av förnyelsen av den offentligasektorn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagens betydelse för landsbygdens utveckling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de regionalpolitiska stöden och utspädningen av dessa,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de statliga verken och myndigheternas regionalpolitiska ansvar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de möjligheter som EU:s strukturstöd innebär och att onödigt storbyråkrati i handläggningen med kraft motverkas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en parlamentarisk utredning i syfte att se över helaregionalpolitiken.