mot · GK02Sf242 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi menar att detta i viss utsträckning ärönskvärt. bär de arbetslösa i branscher med hög arbetslöshet en orimligtstor del av anpassningsbördan. I någon mån bör de anställda i dessabranscher i högre grad bidra till finansieringen av den nödvändigastrukturomvandlingen. De varierande medlemsavgifterna i olika kassorskulle också öka incitamenten för arbetssökande att välja expanderandebranscher istället för branscher eller yrken med överetablering.Effekterna på lönebildningen skulle variera inom olika verksamhets-områden, men överlag skulle sambandet mellan höga löneavtal och ökadarbetslöshet stärkas. A-kassornas verksamhetsområden följer i varierandeutsträckning områdena för lönesättning. Där överensstämmelsen mellankassornas verksamhetsområden och avtalsområdena för löneförhandlingar ärliten skulle naturligtvis kopplingen mellan lönesättning och kostnader förarbetslöshet bli mindre än inom områden där dessa båda sammanfaller. Vitror dock varken det är möjligt eller önskvärt att staten försöker reglera dessaförhållanden. Den utveckling mot mångfald och decentralisering somutmärker svensk lönebildning är sannolikt motiverad och i varje fall intenågot som politiker bör försöka styra. Reglerna för finansiering avarbetslöshetsersättning bör utformas generellt för a-kassorna.En finansiering av det slag som vi föreslår skulle dock leda till attsambandet mellan löneavtal och medlemsavgift till a-kassan blev tydligt.Detta kan illustreras av ett aktuellt exempel. Handels avtal 1995 harkritiserats för att vara så högt att det drev fram ökad arbetslöshet blandhandelsanställda. Enligt uppgifter från Handelns Utredningsinstitut tvingadesdetaljhandelsföretagen att dra ned personalen i en omfattning som motsvarar3.500 till 4.000 heltidstjänster 1995 som en följd av avtalet. Omfinansieringen av arbetslöshetsersättningen utformats som vi föreslagit skullemedlemsavgiften till a-kassan 1995 fått höjas till följd av den ökadearbetslösheten med ca 750 kronor.Med den förändring vi föreslår skulle ansvaret för ökad arbetslöshet på ettpåtagligt sätt delas mellan staten och arbetsmarknadens parter. Makten överlönebildningen skulle följas också av ett visst finansiellt ansvar. Begreppetsolidaritet skulle inte bara bli ett honnörsord i kongresstal utan också enreellförhandlingsfaktor. Fördelningspolitiskt innebär förslaget att de som har jobbvia sin arbetslöshetsförsäkring får betala till dem som saknar jobb.Folkpartiet liberalerna har länge ansett att arbetslöshetsersättningen skavara allmän och obligatorisk. Vi ser inga skäl för att inte alla inkomsttagare,som uppfyller kraven på fast anknytning till arbetsmarknaden, ska ha rätt inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning.Vi betraktade det som en stor framgång för liberala reformsträvanden dåett sådant system infördes . Tyvärr avskaffades, som nämntsovan, systemet efter regeringsskiftet senare samma år.Den borgerliga regeringens system utformades som en möjlighet för demsom inte var medlemmar i a-kassan att uppbära inkomstrelaterad ersättninginom KAS-systemet. Några länsarbetsnämnder fick i uppdrag att admini-strera statliga a-kassor. Villkoren för tillträde m m var identiska med demsom gällde a-kassemedlemmar i fackförbundskassorna.Den utformning av obligatoriet som valdes reform är intesjälvklart den lämpligaste. Utredningen om ersättning vid arbetslöshet ochomställning (SOU 1996:51), som tillsatts av den socialdemokratiskaregeringen, har skisserat alternativa lösningar och arbetar nu vidare.Det avgörande i detta sammanhang är att slå fast att även i ett obligatorisktsystem kan en betydligt högre egenavgiftsandel tas ut. Olika tekniskalösningar kan tänkas. Antingen inrättas en statlig kassa vid sidan av defackliga med en avgiftsnivå som i praktiken blir ett avgiftstak för de fackliga.Eller också får egenavgiften också i den statliga kassan variera beroende påden försäkrades yrke - i praktiken skulle det då för en individ bli ungefärsamma avgift i den aktuella fackliga och i den statliga kassan.FöräldraförsäkringenEn generös föräldraförsäkring är en av grunderna för en brafamiljepolitik. Föräldraförsäkringen syftar till att möjliggöraför barnen att ha sina föräldrar hemma hos sig det första året.Det är bra både för föräldrarna och barnen. Genomföräldraförsäkringen och en väl utbyggd barnomsorg behöverden svenska kvinnan inte, som många medsystrar påkontinenten, välja mellan att antingen stanna hemma ochföda barn eller att arbeta. Hon kan skapa en hyfsadkombination av att både arbeta och vara ledig vidbarnafödande.Men det är också viktigt att föräldraförsäkringen kan utnyttjas av bådemammor och pappor. Den förra regeringen införde därför den s k pappamån-aden. Motiven var flera: den skulle stimulera pappornas uttag av föräldra-försäkringen, den skulle ge papporna ett stöd - mot arbetsgivare, arbets-kamrater och en fördomsfull omgivning - att ta ut sin föräldraledighet.Samtidigt med pappamånaden reserverades också en månad iföräldraförsäkringen för mamman. Genom denna modell understryks attföräldraledigheten är en angelägenhet både för mammor och pappor.Kvinnor har som bekant i genomsnitt en lägre lön än män. För attstimulera männen att ta ut sin pappamånad skulle ha en högreersättningsnivå så att den ekonomiska förlusten inte skulle bli så stor så attmännen av rent ekonomiska skäl inte tog ut sin pappamånad.Nu vill regeringen sänka ersättningsnivåerna för mamma- ochpappamånaderna så att de ska ligga på samma nivå som övriga dagar iföräldraförsäkringen. Vi ser detta som ett bakslag i arbetet för att få flerpappor att stanna hemma hos sina barn och ett steg tillbaka i arbetet för enjämnare fördelning av det praktiska ansvaret för barn och hem.Vi anser att ersättningsnivåerna för pappa- och mammamånaderna skaligga kvar på den nuvarande nivån. Den högre ersättningen för pappa- ochmammamånaden skall börja gälla . För att finansiera dettakan vi tänka oss att slopa de s k garantidagarna i föräldraförsäkringen.Föreslagna försämringar iänkepensioner ochbostadstillägg tillpensionärerI budgetpropositionen föreslår regeringen försämringar inågra pensionsförmåner. Det gäller bland annatförkortningen från 12 av den tid som s komställningspension kan utgå till den som mist sin makeeller maka. Rätten till omställningspension infördes i slutetav 80-talet som beslut togs om att successivtavskaffa systemet med änkepensioner.Vi kan inte se att några skäl framkommit för att den omställningstid sombehövs ekonomiskt då den ene maken avlider skulle vara kortare nu än då denuvarande reglerna antogs. Det försämrade läget på arbetsmarknaden och deökade svårigheterna för äldre personer att få arbete talar snarare i motsattriktning. Förslaget bör därför - som vi föreslog i vår motion med anledningav vårbudgeten - avslås.En annan försämring som föreslås är att återinföra den regel som fanns inpå 80-talet om att nivån på det riktade bostadsstödet till pensionärer blandannat skall avgöras av om pensionären äger fritidshus. Vi anser att beslutetatt ta bort denna bestämmelse var rimligt och avvisar därför, i enlighet medvår budgetmotion, förslaget.Dessutom vill regeringen inkomstpröva folkpension i form av änkepensionoch pensionstillskott fr o m den 1/4 1997. anser att en sådanförsämring av existerande änkepensioner inte är motiverad och i många fallskulle leda till stora försämringar för enskilda änkepensionärer. Vi avvisarsåledes även detta förslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principerna för socialförsäkringarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förmåns- och avgiftstaket i den nya ohälsoförsäkringen blirdetsamma som i det reformerade pensionssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionerna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning som undersöker möjligheterna att överföra helaansvaret för sjukförsäkringen till landstingen,5. att avslår regeringens förslag om en förlängning avarbetsgivaransvaret för sjuklöneperioden ,6. att hos regeringen begär förslag till tidigarelagd finansieringav återgång till ersättning i sjukförsäkringen från ,7. att hos regeringen begär förslag till tidigarelagd finansieringav återgång till ersättning i arbetslöshetsförsäkringen från den 1 januari1997,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsgivaren skall åläggas att teckna arbetsskadeförsäkringvid arbetsolycksfall,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta statsbidrag till arbetslöshetsföräkringen och kompensationtill löntagarna genom höjt grundavdrag,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän arbetslöshetsförsäkring,111. att beslutar om att höja ersättningen i de s.k. pappa- ochmammamånaderna till från och att garantidagarna iföräldraförsäkringen slopas,12. att avslår förslaget om förkortning av tid dåomställningspensionen utgår till den som mist sin make eller maka,13. att avslår förslaget om inkomstprövningen av nuvarandeänkepensioner,14. att avslår förslaget att innehav av fritidshus skall beaktas vidfastställandet av rätt till bostadstillägg för pensionärer,15. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdom enligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 2 Efterlevandepensioner tillvuxna857 000 000+900 000 000