mot · GK02Sk368 · 1996-10-07 00:00:00 — beskattning av kommersiella fastigheter och fritidsfastigheter beskattning avkommersiella fastigheter ochfritidsfastigheterUnder har kommunernas ekonomiskaförutsättningar kraftigt förändrats. Övergången frånspecialdestinerade statsbidrag till den s.k. påsen är en mycketstor systemförändring. Till detta kommer de förändringarsom genomförts och föreslagits beträffande såväl kostnads-som intäktsutjämning mellan kommunerna. Processen harpräglats av mycket stor ryckighet och osäkerhet om vilkaekonomiska förutsättningar som kommunerna har att arbetamed på . Detta står i stark motsatsställning till detbehov kommunerna har av att ha klara, säkra och långsiktigaspelregler för den långsiktiga planeringen.De svenska kommunernas ekonomiska förutsättningar har också kraftigtförsämrats . Kommunernas intäkter från skatter och bidrag harminskat i fasta priser även när skattehöjningarräknats in. möter kommunerna nya kostnader på grund avomständigheter de inte kan påverka, fler socialbidragstagare, insatser förarbetsmarknadspolitiken, statliga rättighetslagar för bl.a. barnomsorgen.Till osäkerheten om statsbidragen skall läggas risken för att kommunernasskatteinkomster urholkas genom avdragsgilla egenavgifter som staten enbartdelvis kompenserar kommunerna för.Principen att även andra än fysiska personer drar nytta av den kommunalaservicen markerades tidigare genom den kommunala beskattningen avjuridiska personer. Avskaffandet av denna skatt innebär att juridiska personerdrar nytta av ett förhållande som inte upplevs som rättvist. Alternativet förkommunerna kan då bli att dra ned på den service som juridiska personer ärberoende av.Enligt vår uppfattning är det viktigt att kommunernas skatteunderlag fulltut speglar den ekonomiska verksamhet som pågår i kommunen. Om så blevfallet skulle detta ytterligare stärka deras motiv att stödja den lokalaekonomiska utvecklingen.Idag baseras kommunernas skatteintäkter enbart på antalet människor sombor i kommunen. De som arbetar i kommunen men som bor någonannanstans medför kostnader för kommunen men ger inga direkta intäkter.Företagen betalar inte heller några skatter till de kommuner de verkar i. Inteheller får kommuner med många fritidsfastigheter, via skatteuttag från deberörda fastighetsägarna, några intäkter som fullt ut täcker de kostnader defritidsboende faktiskt orsakar kommunen.Enligt vår mening finns det flera skäl för att överväga en utvidgning av denkommunala beskattningsrätten. En aktuell fråga är kommunernas möjligheteratt få intäkter från alla som har nytta av kommunens service, inte bara deegna invånarna utan även företagen och de fritidsboende.Ett sätt att åstadkomma detta skulle vara att införa en kommunalfastighetsskatt (med ett av fastställt spann, inom vilket skattesatsenskall ligga), på kommersiella fastigheter samt fritidsfastigheter. En kommunalfastighetsskatt i någon form förekommer i övriga OECD-länder.Eftersom företagen drar nytta av kommunens insatser - lokal infrastruktur,barnomsorg, räddningstjänst etc - är det rimligt att företagen också betalarskatt till kommunen. Detta skulle också stärka incitamenten för kommunenatt stödja tillkomsten av nya arbetsplatser och ge sysselsättning åtkommuninvånarna, något som skulle gagna hela landets ekonomiskautveckling. En fastighetsskatt på kommersiella fastigheter skulleockså kunna sägas ge intäkter till kommuner med en stor inpendlandearbetskraft, t ex i storstadsområdena.Det finns ett flertal kommuner med många fritidshus, där ägarna bor enstörre eller mindre del av året. De fritidsboende medför kostnader förkommunen för infrastruktur m.m. men ger inga direkta intäkter. Ett stortinslag av fritidsfastigheter, där ägarna inte är skattebetalare i kommunen,innebär därför en orättmätigt stor belastning på kommunens invånare. Enutvidgad beskattningsrätt, som för in även de fritidsboende ochnäringslivet i kommunernas skatteunderlag, skulle korrigera en viss extrabelastning i fördelningen av vissa kostnader och intäkter mellan kommunersamt ge alla kommuner ett långsiktigt skatteunderlag.Idag har vi en inkomst- och kostnadsutjämning mellan landets kommuner. Idenna utjämning ingår dock inte de problem vi påpekat i motionen. En väg atteliminera de problem som vi pekat på i motionen skulle kunna vara att äveninföra fritidsboende och kommersiella fastigheter som en särskild faktoralternativt skatt. Regeringen har tillsatt en utredning att följa uppkostnadsutjämningen och lämna förslag på eventuella förändringar. Dennautredning borde ges i uppdrag att undersöka de problem som upptas imotionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommersiella fastigheter och fritidsfastigheter.