mot · GJ02Sk45 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet I vår partimotion med anledning av den ekonomiskavårpropositionen (1995/96:Fi78) anges den inriktning avskattepolitiken som vi förordar. I denna motion återfinnsvåra konkreta förslag liksom våra ställningstaganden tillregeringens förslag i proposition 1995/96:198.Sammantaget skapas genom den moderata politiken utrymme för attsuccessivt sänka skatteuttaget så att det 1999 är drygt 60 miljarder kronorlägre än vad som förutses i regeringens vårproposition. Tre fjärdedelar avutrymmet utnyttjas för att sänka skatten på arbete med särskild inriktning pålåg- och medelinkomsttagare. Egenavgiften till sjukförsäkringen blir treprocentenheter lägre och ett extra grundavdrag för barn. Skatten påföretagande och investeringar sänks med genombland annat slopad dubbelbeskattning och kraftigt lindrade spärregler för demindre och medelstora aktiebolagen. Till det kommer bland annat återställdaregler gällande tidpunkten för betalning av moms. Därutöver föreslås vissaandra skatteförändringar, bland annat en sänkning av skatten på boende ochpå pensionssparande.Sänkt skatt på arbeteSänkt egenavgift och slopad löneskattOm det skall bli möjligt att kunna leva på sin lön måsteskatten för låg- och medelinkomsttagare sänkas rejält. Det ärframför allt skatten på arbete som måste sänkas vilket i sintur förbättrar förutsättningarna för lönebildningen och förnya arbeten.Mot den bakgrunden kommer vi att avvisa regeringens förslag omytterligare höjningar av egenavgiften till sjukförsäkringen. Dessa innebär,eftersom sjukförsäkringen redan är fullt ut finansierad, i realiteten attinkomstskatten skärps. Dessutom bör den genomförda höjningenmed en procentenhet undanröjas.Det ytterligare utrymme som finns för skattesänkningar på arbete börinriktas på den kommunala inkomstskatten. Det kan självfallet ske genom attkommunerna själva effektiviserar och koncentrerar sin verksamhet. Det finnsdessutom anledning för staten att överväga att ta över finansieringsansvaretför i samband med att en nationell skolpeng införs. Ett sådantövertagande finansieras genom minskade utgifter på övriga statliga områden.Detta utrymme, som annars skulle kunna ha använts för statligaskattesänkningar, kan istället användas för att kommunerna skall kunna sänkasin utdebitering i motsvarande mån när kostnaden för skolan tas över avstaten. Enligt vår bedömning blir det 1999 möjligt att sänka den kommunalautdebiteringen med åtminstone och 50 öre.Grundavdrag för barnBarnfamiljernas situation är ansträngd genom de storaskattehöjningar som genomförts. En särskild del avutrymmet för sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagarebör reserveras för barnfamiljerna genom att ett extragrundavdrag medges vid den kommunala beskattningen frånoch med 1997. Med nuvarande storlek på grundavdragetmedges i avdrag för varje barn. Det kanövervägas att också ersätta dagens barnbidrag med ettmotsvarande grundavdrag. Denna fråga bör emellertidutredas vidare. uppgår skattesänkningen vidgenomsnittlig kommunalskatt till följd av detta förslag tilldrygt per barn och månad.Återställd marginalskattereformMarginalskatten har stigit kraftigt till följd av den egenavgifttill sjukförsäkringen som i realiteten är en ren inkomstskattoch höjningen av den statliga inkomstskatten från 20 . Denna senare höjning var ursprungligen avseddatt enbart gälla . Regeringen har emellertidaviserat att den skall ersättas av andra skattehöjningar medmotsvarande effekt. Det innebär, tillsammans med dekommunala skattehöjningar som genomförts, attmarginalskatten för en stor del av de heltidsarbetande i dagligger på . Marginalskatten har skärpts ocksåför alla andra inkomsttagare.Denna utveckling skadar samhällsekonomin. Arbete och företagande lönarsig mindre. Det ekonomiska utfallet av att satsa på bättre utbildning ochhögre kompetens blir för många alltför litet. Risken för att människor medhög kompetens lämnar blir större.Marginalskattereformen måste återställas. Den statliga inkomstskattensänks till och fullt inflationsskydd införs från 1998.Gränsen för uttag av statlig inkomstskatt bör därefter successivt justeras upp.Skattereduktion för vissa tjänsterDen höga beskattningen av arbete ger starkt negativa effekterför den privata tjänstesektorn. De tjänster som efterfrågas avhushållen är oftast av sådan karaktär att det finns ickebeskattade alternativ till att anställa någon eller till att anlitaett företag för att utföra arbetet. Det vore önskvärt attbeskattningen av arbete kunde sänkas generellt så kraftigt attden potentiellt stora del av den privata tjänstesektorn somavser hushållstjänster skulle kunna expandera. Det medföremellertid ett så kraftigt skattebortfall att det inte ärrealistiskt. Det är därför nödvändigt att i ett första steggenomföra selektiva åtgärder så att skattekilen på arbetesänks kraftigt på tjänster med stort arbetsinnehåll som skullekunna efterfrågas av de enskilda hushållen.Vi föreslår att en modell med skattereduktion för vissa hushållstjänsterinförs och att reduktionen sätts till av kostnaden för det utfördaarbetet. Dessutom bör som vi tidigare föreslagit avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas, liksom ett permanent avdrag på reparationeroch underhåll av egna bostäder. Denna senare fråga kräver emellertidytterligare utredning innan den kan beslutas. I vårt budgetalternativ harutrymme reserverats för att möjliggöra ett sådant avdrag.Permanent avdrag för reparationeroch underhåll av egna bostäderRegeringen föreslår en särskild skattereduktion för utgifterför byggnadsarbete på bostadshus. Enligt vår mening böristället ett system med permanent avdrag för arbetskostnadervid reparation och underhåll av egna bostäder införas.Återställd mervärdesskattRegeringens och överenskommelse om sänktmervärdesskatt på livsmedel fick stark kritik när denpresenterades. I det ekonomiska läge befinner sig bördet utrymme som kan skapas för sänkta skatter iställetinriktas på att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och nyaarbeten. Det är då viktigt att skapa förutsättningar för sänktskatt på arbete istället för att genomföra enfördelningspolitiskt mycket tveksam skattesänkning. Flerastudier har visat att sänkt skatt på livsmedel är ettsynnerligen trubbigt instrument om syftet är att förbättrasituationen för hushåll med lägre inkomster och med flerabarn. Särskilt vad gäller barnfamiljerna är det bättre attgenomföra skattesänkningar som är direkt riktade tillbarnfamiljerna genom grundavdrag för barn. Vi föreslår iövrigt kraftigt sänkta skatter på arbete genom en egenavgifttill sjukförsäkringen som är lägre än vadregeringen genomfört och aviserat, slopad allmän löneavgiftvilket leder till lägre priser eller större löneutrymme samtutrymme för rejält sänkt kommunalskatt.Mot den bakgrunden bör den genomförda sänkningen av mervärdesskattenpå livsmedel undanröjas. skall de skattesänkningar som ovanredovisats genomföras.Sänkt skatt på företagandeoch investeringarSlopad dubbelbeskattningSom anförts i vår partimotion skapar dubbelbeskattningenflera problem för ekonomin. Riskkapitalförsörjningenförsämras och inlåsningseffekter försämrar kapitaletsrörlighet i företag med stora expansionsmöjligheter.Dubbelbeskattningen bör slopas. Som redovisades i denborgerliga regeringens proposition i denna fråga hade det varit att föredra omavdrag för ej erlagd utdelning kunnat medges i bolagen. Därmed hadefullständig likhet uppnåtts med behandlingen av räntor (avkastning på lånatkapital). Den vägen är emellertid av internationella skäl stängd, vilket ocksåframgick av den socialdemokratiska regeringens höstproposition 1994.Införande av enkelbeskattning får då ske genom lindring av den extra skattsom tas ut av ägaren för den utdelade vinst som redan är beskattad i bolaget.Detta kan endera ske genom skattefrihet för mottagna utdelningar ellergenom avräkning av det av bolaget erlagda beloppet.Skrota fåmansbolagsreglernaSärskilda insatser måste göras för de mindre aktiebolag somväxer snabbt och är vinstrika. Där finns de främstaförutsättningarna för nya arbeten. De så kalladefåmansbolagsreglerna drabbar dessa bolag hårt. Syftet bakomreglerna är att hindra att normala löneinkomster beskattassom utdelning med ett lägre skatteuttag. Mot den bakgrundenhar reglerna utformats så att man i lagstiftningen definieraren "normal avkastning". Det finns emellertid ingenting somkan kallas normal avkastning, särskilt inte för desnabbväxande och vinstrika företagen. Reglerna börförändras så att om delägarna har gjort marknadsmässigalöneuttag skall avkastningen i övrigt betraktas somutdelning.Ett fungerande riskkapitalavdragEtt riskkapitalavdrag får inte ses som en ersättning från iövriga goda regler för riskkapitalbildning. Att somsocialdemokraterna återinföra dubbelbeskattningen ochmedge ett synnerligen begränsat riskkapitalavdrag är sämreän att i en miljö med enkelbeskattning helt avstå frånriskkapitalavdrag. Enligt vår uppfattning kan emellertid etttillfälligt avdrag vara motiverat i en miljö därdubbelbeskattning slopats för att skapa förutsättningar förbättre kapitalförsörjning för framför allt mindre ochmedelstora företag.Som kunde förutses har de mycket snäva regler som omgärdar det såkallade riskkapitalavdrag som införts lett till att det i realiteten inte kunnatutnyttjas. bör fatta beslut om ett tillfälligt riskkapitalavdrag somgäller . Detta avdrag bör som vitidigare föreslagit ha ett högre tak, , och också gällainvesteringar från privatpersoner via särskilda riskkapitalbolag. Därigenomskapas ett större intresse hos vanliga hushåll för riskkapitalsatsningarsamtidigt som risken kan spridas.Slopad förmögenhetsskattRegeringens förslag om att skärpa skatten på riskkapitalytterligare måste avvisas. Det aviserade förslaget om attinföra förmögenhetsskatt på mindre noterade bolag måsteockså avvisas. Den borgerliga regeringen slopade skatten påarbetande kapital 1991. Dessutom beslöts attförmögenhetsskatten skulle slopas i sin helhet 1995.Därigenom uppstår inte de snedvridningar som nuaccentueras genom regeringens förslag om höjt skatteuttagpå börsnoterade aktier.Genom den utflyttning som är en följd av förmögenhetsskatten förlorasenligt en doktorsavhandling sannolikt minst lika mycket som skatteninbringar genom att avkastningen inte beskattas här. Till det kommer attentreprenörer och företagare som flyttar från landet har gått förlorade.Regeringen föreslår att gränsen för uttag av skatt höjs med 100 000 kronormed anledning av fastighetstaxeringen. Denna begränsade lindring räckeremellertid inte. Förmögenhetsskatten bör istället slopas i sin helhet.Återställ momsreglernaDe nya regler för redovisning och betalning avmervärdesskatt som infördes bör enligt förslag ipropositionen ändras för vissa företag. De förändringar somföreslås är emellertid inte tillräckligt omfattande.Enligt vår mening bör de tidigare gällande reglerna för betalning avmervärdesskatt återinföras. Den likviditetsförsämring som genomfördesförsvagar möjligheterna att investera i nya arbetstillfällen. De långsiktigakostnaderna skärper uttaget för de företag som har nyckeln till högre tillväxt,nya arbeten och ökat välstånd i sin hand.Höjda energiskatterRegeringen föreslår att energiskatten höjs för samtligabränsleslag. Dessutom föreslås att produktionsskatterna påelektrisk kraft från kärnkraftverk och äldre vattenkraftverkhöjs.Dessa kraftiga skattehöjningar försämrar hushållens ekonomiska situationytterligare som näringslivets kostnader ökar. Det finns ingenmiljöpolitisk motivering för förslagen. Särskilt anmärkningsvärt är att degenomförs innan förslag från den så kallade haravlämnats. Direktiven för denna kommitté är att överväga vilka förändringarsom kan ske av den miljörelaterade beskattningen i syfte att skapaförutsättningar för sänkt skatt på arbete. Regeringens förslag är rentstatsfinansiellt motiverade och innebär ytterligare skattehöjningar till demsom redan genomförts.Regeringens förslag bör avslås i dessa delar liksom vad gäller den slopadekompensationen för värmeleveranser till tillverkningsindustrin och förväxthusuppvärmning.Övriga skatteförslagSänkt skatt på pensionssparandeRegeringen har på två sätt försämrat förutsättningarna för detenskilda pensionssparande som är ett än mera nödvändigtkomplement när de offentliga pensionssystemen reformeras.Dels har avkastningsskatten skärpts, dels haravdragsutrymmet sänkts till hälften.Avdragsutrymmet bör återställas och avkastningsskatten sänkastill nivå genom successiva sänkningar under de kommande tre åren.Höjd insättarskatt bör avvisasRegeringen aviserar att man avser höja den så kalladeavgiften för insättargarantin i banksystemet från 0,25 procenttill . Denna avgift kommer att övervältras pålåntagare och insättare i banksystemet. I realiteten är detta ettsätt att beskatta insättare och låntagare i banksystemet medytterligare . Detta förslag bör avvisas.Slopad reklamskatt och neutraltidningsmomsEnligt vår uppfattning bör reklamskatten slopas.Reklamskatten snedvrider förutsättningarna för olika media.I dag gäller reklamskatten dagstidningar medan etermediainte belastas. Det är inte möjligt att utvidga reklamskatten.Den bör således slopas. Detta leder till ett skattebortfall på enmiljard kronor. bör för att uppnå en bättrekonkurrenssituation mellan dagstidningar och tidskriftermervärdesskatten på dagstidningar höjas till ,vilket enligt vår uppfattning bör vara det långsiktiga måletför det generella uttaget av mervärdesskatt. kompenserasdagstidningarna genom att reklamskatten slopas.Bibehållet representationsavdragUtan någon särskild motivering annat än det statsfinansiellaläget föreslår regeringen att avdrag som representationbegränsas. Så sent som beslutade omen begränsning av avdragsramen för representation från 300kronor till högst per person.Detta förslag skapade sämre förutsättningar för restaurangnäringen, som ären väsentlig del av den privata tjänstesektor där huvuddelen av framtidensnya jobb skall kunna växa fram. Den förändring som beslutades hösten 1995kombinerades med en förenkling så till vida att kostnader för alkoholhaltigadrycker också fick medräknas i avdraget. Detta lindrade i någon måneffekterna av det minskade avdragsutrymmet.När nu ytterligare en kraftig begränsning införs kommer effekten att bliväsentligt större än med den förändring som skedde . Det ärsannolikt att många företag kommer att ändra sina interna regler förrepresentation och i stor utsträckning genomföra representation med egenpersonal i egna lokaler. Till den del lönekostnader för anställd personal avsersådan representation är de formellt inte avdragsgilla. I realiteten kommer detnaturligtvis inte att kunna kontrolleras.Den föreslagna förändringen kommer sannolikt i väsentlig grad att skadaförutsättningarna för bibehållna och nya arbetstillfällen inom den privatatjänstesektorn. Förslaget bör därför avslås. Det är angeläget att göraen bedömning vilka effekter beslutet tillsammans med andraförändringar för restaurangbranschen kan ge särskilt vad beträffar syssel-sättningsutvecklingen.Regeringen föreslås en omläggning av uttaget av egenavgifter ocharbetsgivaravgifter. Förslaget är föranlett av att den allmänna egenavgiften iform av sjukförsäkringsavgift föreslås bli höjd. Eftersom vi avvisar dettaförslag och dessutom vill slopa den allmänna löneavgift regeringen avserföreslå höjd bör regeringens förslag avvisas.Beskattning av tjänstebilarFrågan om ändring av nuvarande regler för beskattning avbilförmån är föremål för intensiv diskussion. Regeringenaviserar i sin proposition nya regler, som skall träda i kraftfrån , där en utgångspunkt är attförmånsbeskattningen inte skall vara oberoende av denprivata körsträckan.Det förhållandet att frågan blivit föremål för en utdragen hantering har gjortatt tveksamheten till förmånsbilar bland företag och anställda ökat.Nybilsförsörjningen minskar bland annat till följd av detta.Företagsägda bilar som ställs till de anställdas förfogande för att de skallkunna utföra sina arbetsuppgifter skall inte straffbeskattas. I den mån bilenanvänds privat skall denna förmån beskattas. Dagens system med enschabloniserad beskattning innebär att det finns personer som beskattas fulltut för bilförmån, trots att de till största delen använder bilen i tjänsten.Det finns också en kategori som har tjänstebil, men som använder den imycket ringa mån i tjänsten. Har arbetsgivaren ej lagt in någon form avbegränsning i det privata användandet finns inget incitament att begränsa denegna användningen av bilen. Av tillgängliga uppgifter framgår att denkategorin sannolikt utgör en liten del av tjänstebilarna.Påståenden om tjänstebilarnas negativa effekter på miljön är felaktigaeftersom denna typ av bilar i regel är den nyaste och mest moderna, inteminst när det gäller användande av modern miljöteknik.Regeringen bör i sin fortsatta utredning överväga en sänkt förmåns-beskattning för tjänstebilar som används privat i begränsad utsträckninggenom exempelvis en rörlig del i beskattningen. En sådan modell ledersannolikt till en överströmning från användandet av äldre privatägda ochmiljömässigt mindre bra fordon till fler företagsägda och modernare bilar.Det skulle medföra en positiv miljöeffekt eftersom det blir en kombination avmodern teknik och incitament till överdriven privat körning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare höjning av egenavgiften tillsjukförsäkringen,2. att hos regeringen begär förslag om sänkning av nugällande egenavgifter i sjukförsäkringen i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allmänna löneavgiften,4. att hos regeringen begär förslag om grundavdrag förbarn i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om skattereduktion förvissa hushållstjänster i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär förslag om avdrag förreparationer och underhåll av egna bostäder i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om slopaddubbelbeskattning av utdelade och kvarhållna vinster i enlighet medvad som anförts i motionen,9. att beslutar att de särskilda övergångsreglernabeträffande förmögenhetsskatt upphör att gälla från den 1 januari 1997i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag om kraftigt lindraderegler för fåmansbolag i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag om riskkapitalavdragi enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar sänka den statliga inkomstskatten till20 % fr.o.m. i enlighet med vad som anförts imotionen,13. att hos regeringen begär förslag om fulltinflationsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag om återgång tilltidigare regler för betalning av mervärdesskatt i enlighet med vad somanförts i motionen,15. att avslår regeringens förslag om höjd energiskatt ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att avslår regeringens förslag om höjdproduktionsskatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk och äldrevattenkraftverk i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att avslår regeringens förslag om slopadkompensation för värmeleveranser till tillverkningsindustrin och förväxthusuppvärmning i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att avslår regeringens förslag om tillfälligskattereduktion för utgifter för byggnadsarbete i enlighet med vad somanförts i motionen,19. att avslår regeringens förslag om halverat avdrag förrepresentation i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande beskattningen av tjänste- ochförmånsbilar,21. att beslutar återställa mervärdesskatten på livsmedeltill i enlighet med vad som anförts i motionen,22. att hos regeringen begär förslag om successivt sänktavkastningsskatt på pensionssparande i enlighet med vad som anförts imotionen,23. att beslutar återgå till tidigare regler vad gällerutrymme för avdrag för pensionsförsäkring i enlighet med vad somanförts i motionen,24. att hos regeringen begär förslag om slopadreklamskatt och höjd mervärdesskatt på dagstidningar till ienlighet med vad som anförts i motionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insättaravgifternas storlek.