ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T6 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:33 Statens köp av färjetrafik till och från I skrivelse 1995/96:99 anförde regeringen att denav staten garanterade bastrafiken utgör stammen för entillfredsställande trafikförsörjning med färja till och frånGotland. En utveckling i kan emellertidinnebära en efterfrågan av internationell färjetrafik viaGotland. Vidare ger den tekniska utvecklingen som sker påfartygsidan nya möjligheter till flexibla lösningar medsnabba persontransporter med höghastighetsfärjor.Regeringen anser att dessa nya omständigheter tillsammansmed cabotageförordningen kan innebära vissa möjligheter atttillåta andra trafikutövare som inte ingått avtal om allmäntrafik att, under vissa villkor, utöva trafik till och frånGotland. Detta är enligt min åsikt en riktig bedömning.Trafiken skall tillgodose de behov som finns för Gotlandunder . Men vi måste se till de olikafaktorer som styr dessa behov.Under sommaren så är behovet av trafik mycket större än resten av året.Gotland har som vi vet en mycket väl utvecklad turistorganisation. De harockså en hög ambition om att utöka antalet besökande turister. För att göradetta möjligt så måste turisterna kunna komma till på ett för demanpassat sätt. Genom att ge möjlighet för utökad trafik från orter därGotlandstrafiken AB (u.b.) ej vill trafikera så ger det enligt min åsikt ettstörre underlag för ökad turism på . Sådana alternativa platser skullekunna vara exempelvis och norra , som båda ärväl utvecklade turistområden och skulle kunna komplettera på ettutmärkt sätt.Samma resonemang gäller för den viatrafik som utvecklingen i Östeuropaoch ger möjlighet till. Skillnaden där är väl att gärna villbli något av ett nav i en sådan trafik.Det är då naturligtvis nödvändigt att vi ger de förutsättningar som behövsför att förverkliga dessa ambitioner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till kompletterande färjetrafik till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma möjlighet skall ges till konkurrerande ochkompletterande trafik till och via .
mot · GK02T603 · 1996-10-07 00:00:00 — har varit en dynamiskeuropeisk region. Dess betydelse betonas nu alltmer, ochregeringens strävan är att åter skall bli ett hav somförenar, utvecklar och berikar människor.Östersjön måste bli en symbol för fredlig samlevnad. Ländernaruntomkring knyts samman genom handel, investeringar och infrastruktur.Östersjöområdet är vårt grannskap. Som grannar är vi alla beroende avvarandra. Sjöfarten kommer att öka i betydelse, inte minst av miljöskäl.På har det funnits fyr , . Den förstaträbåken ersattes med ett stentorn 1739. föreslås i budgetpropositionenatt ska avbemannas, sedan den automatiska väderstationeninstallerats i höstas.En avbemanning av fyren kommer att innebära att fyrplatsområdena iframtiden utnyttjas som automatiska väderstationer och att den personal somberörs av avbemanningen omplaceras. har försvaret, bidragit till finansieringen.Vi menar att det är olyckligt att avbemanna på detta sätt.Östersjöns betydelse betonas i olika sammanhang och fyr kanfortfarande fylla en funktion för ett levande hav och en sjöfart som ökar ibetydelse.Växande utrikeshandel och ökade krav på miljövänliga och energisnålatransporter och en billig infrastruktur är exempel på sjöfartens godaframtidsutsikter.Innan ett definitivt beslut tas om avbemanning, bör få iuppdrag att undersöka möjligheten till finansiering från andra parter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandet av fyr.
mot · GK02T604 · 1996-10-07 00:00:00 — De öländska hamnarna i Östersjöarbetet Hamnarna och sjöfarten har stor betydelse för både person-och godstransporter mellan och övriga länder kringÖstersjön. Flera nya färjelinjer mot har under desenaste åren utvecklats från hamnar på ostkusten. länhar en betydande hamn i ; avpersontrafiken och av godstrafiken mellanfastlandet och . Övriga sydsvenska hamnar harbetydande godstrafik med bl.a bulkvaror, skogs- ocholjeprodukter.Med tanke på de framtida transportströmmarna i bör hänsyn tasäven till de mindre hamnarna. En totalöversyn, med tanke på de framtidatransportströmmarna i bör göras av olika orsaker.På finns t ex Kårehamn som är beläget så långt ut i att denhamnen är isfri året om, till skillnad från många andra hamnar. Detta kannaturligtvis ha konsekvenser för de framtida kommunikationerna. Både gods-och persontrafik kan göras möjlig året runt. Det är inte långt till Baltikumfrån , till Leipaja i Lettland.I dag är Kårehamn främst en fiskehamn. En utbyggnad skulle utveckla ochförbättra förutsättningarna för fiskerinäringen, som naturligtvis är viktig föross i en traditionell glesbygd. Turismen och andra basnäringar inom detöländska näringslivet, t.ex. stenindustrin, är också betjänta av en utbyggd,isfri hamn.Även andra hamnar på kan få betydelse när det gäller kom-pletterande sommartrafik i , vilket leder till en ökad turism, som isin tur gagnar den bofasta befolkningen, som i huvudsak livnär sig påturistnäringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av de öländska hamnarnas betydelse i ett utökatframtida Östersjöarbete.
mot · GK02T605 · 1996-10-07 00:00:00 — Stationering av isbrytare i I finns marinkommando.Kustbevakningen och Sjöbevakningscentralen ärsamlokaliserade med Marinkommandot. LängsNorrlandskusten ligger isen än längs övrigasvenska kuster. är därför är en naturligstationeringsort för våra isbrytare.Ka 5 i läggs ned, och därmed minskar tillgången på fartyg somkan assistera vid olyckor till sjöss. Det är även av denna anledning angelägetatt ha isbrytare stationerade längs . Isbrytarna har ocksåavancerad utrustning som ökar möjligheterna till framgångsrika räddnings-insatser.I hamn får isbrytarna egen väl utrustad kaj och egetkajområde. Egen drivmedelsdepå kan disponeras för både fartyg ochhelikoptrar. Inseglingsförhållandena är utmärkta med en kort distans, frittvatten och betryggande farledsdjup. Radartopografin medger lätt angöringäven vid dåliga siktförhållanden.Varvs- och verkstadsresurser med mobila arbetsgrupper finns medkapacitet för löpande underhåll samt även serviceföretag som klararreparationer på isbrytarnas dieselmotorer.Två av isbrytarna ingår i marinkommandos krigsorg-anisation. En basering till , även under fred, skulle öka krigs-organisationens kvalitet. skulle kostnaderna för isbrytning bli lägreeftersom transportsträckorna minskar rejält.Härnösand har en mycket hög andel yrkesverksamma inom offentlig sektoroch drabbas därför extra hårt av de neddragningar som sker inom densektorn. En stor del av de arbetstillfällen som försvunnit är statliga. Enstationering av isbrytare till skulle inte bara gagna isbrytningenoch marinen utan också . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fartyg ur isbrytarflottan bör stationeras i .
mot · GK02T606 · 1996-10-07 00:00:00 — Inrättande av ett statligt båtregister Under den borgerliga regeringen avskaffades det tidigareinrättade centrala båtregistret.All utvärdering, sakkunskap och erfarenhet visar att ett båtregister behövs.Polisen och tullen var överens. Både sjösäkerheten och möjligheterna attkomma åt smuggling ökade markant.Vid ett inrättande av ett statligt båtregister bör regionalpolitiska över-väganden göras. En sådan verksamhet kan med fördel decentraliseras .Placering av till visar med all klar tydlighet hurbra det kan fungera tekniskt och framförallt personalmässigt med att förläggaen sådan här verksamhet till en ö eller en annan typ av glesbygd.Utifrån detta konstaterande vill jag föreslå att det nya statliga båtregistretförläggs till , en ö i i , i Västernorrlandslän.Vad gäller säkerheten med eldistributionen så byttes degamla elledningarna ut mot en ny isolerad BLX högspänningsledning, som tålträdpåfallning och är klass A i dessa sammanhang.Dessutom installerades reservtransformatorer.Vad telenätet beträffar så finns ett accessnät mellan användare och stationpå ön, vilket är lika med högsta kvalitet samt att nätet har kort sträcka fördistribution vilket minskar skaderisken.Stationen på , är också utrustad med AXE-tekniken. Från ön tillfastlandet är det en mycket driftsäker radiolänk vilken bygger 1+1, vilket ärlika med två kanaler, alltså dubbel säkerhet.Kabeln på fastlandet är lagd , och är en avde senaste AXE-stationerna.Något problem vad avser datasäkerheten föreligger inte. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etablering av ett statligt båtregister.
mot · GK02T607 · 1996-10-07 00:00:00 — SjösäkerhetJu fler stora fritidsbåtar vi har runt våra kuster och i vårasjösystem, desto viktigare är möjligheten att kunnaidentifiera dem. Detta i första hand för sjösäkerheten, menockså för identifiering av stöldgods och miljöförorenare.ObligatoriumMiljöpartiet har tidigare motionerat i den här frågan utan attkunna få med majoriteten i . Vi tycker fortfarandeatt den obligatoriska registreringen för större fritidsbåtar ärden bästa alternativet. Frivilligheten duger lika lite i de härsammanhangen som för t ex bilar och husvagnar.Kustbevakning, försäkringsbolag och enskilda kan dra nyttaav ett ordnat register, och samhället kommer i sin tur sparaonödiga utgifter. "Båtfolket"Våra kuster och kusthav stressas av de nya storafritidsbåtarna (med eller utan segel). Det gäller både faunaoch flora. Principen "förorenaren skall betala" fungerartyvärr ännu inte, och ofta är det kustbefolkningen som får tahand om miljöföroreningar som orsakats av "båtfolket".5 meter/14 hästkrafterAvgiftsbelagd registrering av fritidsbåtar bör, enligt vårmening, göras obligatorisk igen av de anledningar somnämnts ovan, och gälla båtar och med motorerpå 14 hästkrafter eller kraftigare (enligt de tidigareregistreringsreglerna). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk registrering av större fritidsbåtar.
mot · GK02T608 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska kusten drabbas ofta av oljesöl och läckandetankbåtar. Djurlivet lider stor skada och miljontals kronorsatsas på oljesanering. Den ökning av oljeutsläpp isvenska vatten som skett misstänks tillstor del bero på att rederier i smyg väljer att rengöra sinatankar till havs i stället för att göra detta i hamnar medsärskild utrustning för omhändertagande av oljeavfall. Enintensivare övervakning skulle kunna minska denna form avoljeutsläpp.Problemet kan också bero på brister i hanteringen av olja och på bristandestandard på fartygen. Den bristande kvaliteten på fraktfartygen beror ofta påatt fraktköparna saknar skäl att efterfråga en högre säkerhetsnivå till etthögrepris. En ändrad ansvarsfördelning där också fraktköparna tvingas ta ettekonomiskt ansvar för följderna av ett oljeutsläpp skulle skapa sådanaincitament för fraktköparna. Regeringen bör arbeta för att en sådanansvarsfördelning kan skapas på EU-nivå så att bekämpningen av oljeutsläppblir effektivare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bekämpning av oljeutsläpp.
mot · GK02T610 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen att fyravgiften ochfarledsvaruavgiften slås samman till en avgift underbenämningen farledsavgift. Förslaget innebär bl a atttransocean linjetrafik och inrikes sjöfart blir avgiftsbelagda.Det nya systemet föreslås träda i kraft den 1 januari 1997.Förändringen sker sedan det från ESAs och senare från EUshåll påpekats att nuvarande system inte är förenligt medRomfördraget.Vidare föreslår regeringen att ett nytt s k miljödifferentierat avgiftssysteminförs från . Denna differentiering är ett resultat av enöverenskommelse mellan , ochSveriges . Parterna arbetar med att i detaljplanera det nya systemet. Målsättningen är att en definitiv överenskommelseskall kunna träffas före utgången av 1966. Det är positivt att avgiftssystemetmiljödifferentieras. innebär detta att man underloppet av dvs och skall ändraavgiftssystemet, vilket är olyckligt för alla berörda parter. Det är därförmotiverat att sammanlägga de båda ändringarna till . Enförutsättning torde därvid vara att EU är införstådd med detta.Det finns anledning förvänta sig att även EU är intresserad av att inte ionödan komplicera den tänkta differentieringen för att göra sjöfartenmiljövänligare. Det nu föreliggande förslaget bör därför kompletteras på detsättet att en senareläggning av ikraftträdandet blir möjligt. Den föreslagnalagstiftningen bör därför inte beslutas utan att ytterligare en diskussion ägtrum med EU. Enligt uppgift hade EU inte vetskap om den s kmiljödifferentieringen då man tidigare behandlade den ändring av reglernasom är tänkt att äga rum den 1 januari 1997.Ytterligare ett skäl att senarelägga etableringen av det nya avgiftssystemetär att det kommer att inverka negativt på inrikessjöfartens konkurrenskraftgentemot landtransportmedlen. Dessa konkurrensförhållanden utreds f n avKomunikationskommittén vars slutbetänkande skall läggas fram under våren1997. Det finns skäl att avvakta denna utredning innan förändringar görs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidpunkten för ikraftträdandet av den föreslagna farledsavgiften.
mot · GK02T611 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi har haft ett flertal allvarligasjöolyckor som satt sjöfartssäkerheten i fokus. Det finns nuall anledning att se över och förbättra landetsfartygsinspektion.De svenska hamnarna trafikeras inte sällan av fartyg som på grund av ålderoch uteblivet underhåll är i mycket dåligt skick. Det är därför viktigt att vifåren skärpt kontroll av samtliga fartyg som trafikerar våra farvatten. Denskärpta kontrollen måste till för att garantera sjösäkerheten samt skyddet avmänniskor, miljö och egendom.Det har framkommit att det behövs en märkbar förstärkning av fartygs-inspektionens resurser. Ett tydligt exempel är där tvåinspektörer har ansvaret för ett område som utgör av yta. Dehar ansvaret för tillsyn av sjöfarten längs samt på de storainlandssjöarna. Enligt uppgift färdas ca 6 med bil föratt kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. De förbrukar med andra ord enavsevärd tid bara för att förflytta sig inom detta stora område. De kan därförknappast fylla det behov som finns av effektiv inspektionsverksamhet.Idag förekommer det ett samarbete mellan sjöfartsinspektionen ochKustbevakningen, där med stöd av Sjöfartsverketskungörelse SJÖFS 1993:2 utför vissa inspektioner. Men av den informationvi erhållit, finns det ytterligare uppgifter inom områdena fartygssäkerhet,farligt gods och vattenförorening från fartyg som med fördel kan avKustbevakningen. geografiska täckning av kusten borde idetta sammanhang medföra en effektivitetsvinst.Vi anser att regeringen bör låta utreda möjligheterna till ett utökatsamarbete mellan sjöfartsinspektionen och . En sådanutredning skulle även som alternativ utreda om det skulle medföra eneffektivitetsvinst att överföra sjöfartsinspektionen till ochdärmed på ett bättre sätt utnyttja den gemensamma personalen. Fartygs-inspektörerna skulle då med sin specialkompetens leda inspektionsarbetetoch på ett naturligare sätt kunna använda sig av sina kollegor iKustbevakningen. Ett större antal kontroller skulle då vara möjligt attgenomföra. Sjöfartsinspektörerna skulle då i större utsträckning än idagkunna ägna mer tid åt det mer komplicerade inspektionsarbetet.Vi är övertygade om att väl inplanerade inspektioner kan genomföras avkustbevakningspersonalen utan att deras ordinarie patrullverksamhet blirlidande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheterna till ett effektivaresjösäkerhetsarbete genom en utökad samverkan mellansjöfartsinspektionen och .
mot · GK02T612 · 1996-10-07 00:00:00 — Via massmedia får vi ständiga rapporter från skilda delar avvår värld om för naturen förödande oljekatastrofer. Allaminns vi vad "" ställde till med vid Alaskaliksom oljekatastrofen vid som resulterade ioljedränkta fåglar, sälar och allehanda vattendjur. Vatten-och strandväxter dog i ofattbar omfattning och långt inpåöarna drabbades både djur och människor.De nordiska länderna med sina långa kuststräckor ligger starkt exponeradeför oljeutsläpp. Särskilda riskområden är och med sinatrånga passager och skärgårdar. I de nordiska farvattnen borde endast optimaltransportsäkerhet för olja och andra miljöfarliga laster tolereras.I premieras säkerhetstonnage genom att oljelaster från fartyg meddubbelskrov befrias från ilandtagningsavgifter.I de nordiska länderna finns tillbaka en av Nordiska minister-rådet rekommenderad miljömärkning, svansymbolen. Det vore önskvärt attfartyg med miljösäkert tonnage kunde få rätten att bära svansymbolen och attde på olika sätt ekonomiskt gynnades framför de sämre rustade med äldre ochmiljöfarligt tonnage. Den nordiska miljösvanen på fartyg blir därmed ocksåbättre känd utanför de nordiska ländernas gränser och väcker intresse somkan leda till liknande stimulansåtgärder i andra delar av världen. Dessutom ärdet viktigt att via FN-organ arbeta för globala identifikationssymboler förgoda transportmedel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkrare transporter i nordiska farvatten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om globala transportsäkerhetskrav för oljetransporter.
mot · GK02T613 · 1996-10-07 00:00:00 — Lokalisering av isbrytarna till En omlokalisering av isbrytare till "där isen finns" har i ettpar decenniers tid varit ett krav från . Frågan har fåttny aktualitet i samband med Sjöverksamhetskommitténsförslag att regeringen skall föranstalta om enkostnadsjämförande analys mellan en stationering avisbrytare i (och ) som ett alternativ till dennuvarande stationeringen.Länsstyrelsen i har tidigare gjort en mycket grundligutredning om förutsättningarna för att placera statsisbrytare av "Atleklass" iHärnösand.Härnösand har en mycket bra och tillgänglig hamn. Inseglingsförhållan-dena är mycket gynnsamma, korrosion och beväxning på skrov är ringa därÅngermanälvens utflöde innebär nästan saltfritt vatten.Andra skäl till en omstationering är säkerhetspolitiska synpunkter,beredskapsaspekter militärt och civilt samt näringslivsintressen.Om man söker analysera vad som ur isbrytarverksamhetens synvinkel kante sig särskilt positivt funktions- och kostnadsmässigt vid en omstationeringså torde detta kunna förtecknas sålunda:- Närhet till verksamhetsområde- Hög beredskap- Korta gångsträckor- Beredskapslagring av bränsle i hamncisterner- Förtöjning inom bevakat område- Tillgång inom bevakat område- Tillgång till verkstadsresurser nära förtöjningsplatsen- Tillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsen- Kostnadsfria kajplatserEn nära samordning med Marinkommando, Kustbevakning,Kustradio och Sjöcentral Nord görs möjlig. Detta ger tillgångtill verkstadsresurser, transportresurser, förläggningsresurser,vakthållning vid fartygen, konferenslokaler,utbildningsresurser, flygspaning, krigsorganisation m.m.En effektiv isbrytning är en grundförutsättning för det norrländskanäringslivets konkurrensförmåga. De norrländska basindustrierna svarar fören betydande del av landets valutaintjänande och utgör hörnstenar i svenskekonomi.Sjötransporterna har framtiden för sig bl.a. med hänsyn till gynnsamenergiekonomi, goda miljöförhållanden, möjligheter att undvika flaskhalsar iDanmark och , ny teknik i hamnarna, utveckling av system-transporter och förnyelse av kontinentens inre vattenvägar.Ökad kustsjöfart ställer större krav på isbrytarservice. Ett orosmoment äratt isbrytarnas service förläggs alltför långt ifrån våra norrländska vatten.Det kan också erinras om 1983 års utredning av professor och docent som bl.a. fann att en kostnads-minimering på lång sikt talar för en stationering vid avde i norr mest verksamma isbrytarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om isbrytarnas lokalisering till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna nödvändighetenav en kostnadsjämförande analys enligt .
mot · GK02T614 · 1996-10-07 00:00:00 — En omlokalisering av isbrytare till "där isen finns" har i ettpar decenniers tid varit ett krav från . Frågan har fåttny aktualitet i samband med Sjöverksamhetskommitténsförslag att regeringen skall föranstalta om enkostnadsjämförande analys mellan en stationering avisbrytare i (och ) som ett alternativ till dennuvarande stationeringen i . iVästernorrlands län och belyste för tvåår sedan i en särskild studie ,funktionella och regionalpolitiska omständigheter som taladeför en omlokalisering av isbrytarna. I studien föreslogssåledes att "Atleklassens" isbrytare fortsättningsvis skullestationeras i . Lösningen är, kan man säga, enparallell till den omstationering från tillKarlskrona som skedde beträffandeisbrytarna och för en omstationering återfinns under flera avsnitt i den nämndastudien: bl.a. säkerhetspolitiska synpunkter, beredskapsaspekter militärt ochcivilt samt närigslivs-intressen. I avsnittet om särskilda förut-sättningar som stationeringsort för isbrytare ges ytterligare belysning avskälen.Om man söker analysera vad som ur isbrytarverksamhetens synvinkel kante sig särskilt positivt funktions- och kostnadsmässigt vid en omstationeringså torde detta kunna förtecknas sålunda: Närhet till verksamhetsområdet beredskap Korta gångsträckor Beredskapslagring av bränsle i hamncisterner Förtöjnings inom bevakat område Tillgång till verkstadsresurser nära förtöjningsplatsen Tillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsen Kostnadsfria kajplatserDet föreligger således utomordentliga och ekonomisktgynnsamma hamnmöjligheter i , mitt i hjärtat avoperationsområdet. Där kan tillgångar disponeras som förnärvarande inte har alternativ användning.Vi erinrar vidare om 1983 års utredning av professor docent som bl.a. fann att en kostnadsminimering pålång sikt talar för en stationering vid av de i norr mestverksamma isbrytarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att genomföra den av föreslagnakostnadsjämförande analysen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de regionalpolitiska aspekter vid en totalavvägning av varisbrytarna skall vara stationerade.
mot · GK02T617 · 1996-10-07 00:00:00 — Det statliga avgiftssystemet för sjöfartsavgifter Ett flertal skäl talar för vikten av en konkurrenskraftigraffinaderiindustri i . Den i propositionen föreslagnaförändringen av avgiftssystemet medför kraftigakonkurrenssnedvridande effekter till nackdel för de i Sverigeraffinerande bolagen i förhållande till direktimporterandeoljebolag. Det bör därför uppdras åt regeringen att omprövaförslaget till nytt avgiftssystem, med en sådan inriktning attde konkurrenssnedvridande effekterna elimineras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en omprövning av förslaget till nytt avgiftssystem försjöfartsavgifter.