mot · GK02Fi26 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:51 Vissa frågor om den kommunala ekonomin InledningRegeringen betonar i sin skrivelse tre viktiga mål för denärmaste åren: offentliga finanser i balans, halverad öppenarbetslöshet och att värna och utveckla den centrala kärnan ivälfärden, nämligen vård, omsorg och utbildning.Kristdemokraterna menar att den ensidiga budgetsaneringenutan tillväxtåtgärder är skadlig för den ekonomiskautvecklingen, och målsättningen borde vara att halvera dentotala arbetslösheten, men delar heltuppfattningen om vård, omsorg och utbildning som encentral och prioriterad del av välfärden. Därför innebär tillskillnad från regeringen vårt budgetalternativ ca 6,5miljarder kronor mer till kommuner och landsting, vilketskulle innebära att de 30 000 personer som regeringen självräknar med kommer att sägas upp med enkristdemokratisk politik skulle kunna ha kvar sina arbeten.Nu har regeringen plötsligt kommit på att den ensidiga nedskärningspolitikman bedrivit under , kombinerat med det egna budgetförslag somnu föreligger, på ett oacceptabelt sätt ytterligare kommer att drabba justvälfärdens kärna. För att mildra denna effekt presenteras ett bokföringstricksom enligt exempelvis inte kommer att ge några realaeffekter på sysselsättningen.Kristdemokraterna kritiserar regeringens förslag framförallt utifrån ut-gångspunkten att ett engångsbelopp inte ger några varaktiga reala förbättring-ar för kommuner och landsting som så väl behövs. De kommuner som använ-der de extra pengar som förskottsutbetalas i löpande verksamhet riskerar storaunderskott framöver. Det grundläggande resursproblemet för kommuner ochlandsting löser man inte genom en kortsiktig engångseffekt som riskerar attslå tillbaka senare.Men förslaget bör också kritiseras utifrån det tillvägagångssätt som haranvänts för att "trolla fram" det extra bidraget.Regeringens skattetrickEftersom anser att kommuner ochlandsting behöver stabila förutsättningar och en varaktigresurstilldelning som är betydligt större än den somföreslagits är det befogat med kritik av regeringens hastverk.Denna kan delas upp i två områden: dels denkonjunkturbedömning som regeringen gör, framföralltbeträffande arbetslösheten , dels förtillvägagångssättet för förslaget.Regeringens konjunkturbedömningHuvudanledningen till regeringens skrivelse sägs vara att denkonjunkturbedömning somKonjunkturinstitutet (KI) har gjort är för pessimistisk, vilketmedfört att () har fastställt för lågauppräkningsfaktorer . I övrigt görs bådeRRV:s och regeringens beräkningar efter samma antagandenom regelverk och regelförändringar. Den största avvikelsensom har en central betydelse för kommunernas förväntadeskatteunderlag gäller prognosen för arbetslösheten 1996. KImenar att den blir och regeringen att den blir -samma nivå som 1995. Med knappt kvar av1996 verkar det högst osannolikt att arbetslösheten påårsbasis skulle kunna stanna på samma nivå som 1995,eftersom den har varit högre ända sedan mitten av mars.Trots detta väljer regeringen att höja uppräkningsfaktorn för1996.Det är värt att notera att RRV har varit mycket träffsäkra i sinabedömningar av det förväntade skatteunderlaget.Tillvägagångssättet1) RRV har enligt förordning 1992:1592 uppdraget attfastställa uppräkningsfaktorer. Denna förordning harregeringen ändrat så sent som . Den nyaförordningen (1996:740) träder i kraft den 1 augusti 1996.Där fastslås att RRV ska fastställauppräkningsfaktorerna. Detta har RRV gjort den 20september, men en månad senare anser alltså regeringen attden nya förordningen som bara gällt inte skagälla längre. Regeringen upphäver sin egen förordning meden ny förordning där också RRV:s uppräkningsfaktorerupphävs. Långsiktighet är knappast en träffsäker bedömningav detta förfarande.2) Enligt regeringens skrivelse gäller att slutavräkning av skattein-komster kommer att ske i vanlig ordning. Det innebär att om regeringen hargjort en felaktig bedömning kommer det att drabba de kommunala budgetarnagenom återbetalning 1999, alltså efter nästa val. Eftersom regeringensuppräkning inte har upplevts som trovärdig av bl.a. , är detlätt att inse att tillskottet tyvärr inte kommer att ge några reala effekter påsysselsättningen. Detta faktum som harpåpekat har lett till att regeringen i en debattartikel utfärdat ettåterbetalningsskydd. Regeringens skrivelse innebär fortfarande bara ettosäkert lån.3) Om återbetalningsskyddet skulle behöva användas innebär det attregeringen redan har utnyttjat en lucka i det nya budgetsystemet. Vid för-ändringar på utgiftssidan måste regeringen gå till och meddeladetta så att en finansiering kan göras inom den totalram som finns för statensutgifter. Men vid förändringar på inkomstsidan finns ingen motsvarandereglering. Det är denna lucka i lagen som regeringen cyniskt utnyttjar.4) Regeringen har låst fast sig vid två nya uppräkningsfaktorer (1,0478och 1,0333) och man har dessutom utfärdat ett återbetalningsskydd på 2,6miljarder kronor. Men är inte taxering slutförd. Det ärden inte förrän . Det innebär att om det slutliga utfallet fråninkomståret blir sämre än väntat så får kommuner och landsting ändå interiktigt de pengar de räknat med. Om utfallet blir bättre än väntat så måste ettnytt återbetalningsskydd utfärdas.5) Utöver de ca 2,6 miljarderna väljer regeringen att i skrivelsen igenberätta om de 400 miljoner som redan finns avsatta i budgetpropositionenunder anslag A 2, utgiftsområde 25. Detta är inga nya pengar! Regeringenförsöker framstå i en bättre dager genom att upprepade gånger presentera sinatidigare förslag. Det förbättrar inte situationen för kommuner och landsting.Den enda skillnaden är att man frångår sin proposition genom att strunta i densärskilda kommitté som annars skulle ha beslutatom hur pengarna skulle fördelas.Kristdemokraterna vill med kraft understryka att regeringens hastverks-politik med osäkra engångseffekter inte räcker för att komma tillrätta med deresursproblem som finns i kommuner och landsting. Därför ger vårt budgetal-ternativ också bestående förbättringar för kommunsektorn. Regeringen bordehantera frågan om välfärdens kärna på ett mer seriöst sätt än genomberäkningstrick.Men det bör också påpekas att tillräckliga resurser inte alltid handlar ompengar. Socialdemokraternas motstånd mot fyrpartiregeringens åtgärder föratt förbättra produktiviteten inom vården ledde fram till en omfattandeåterställarpolitik efter valet som rimligtvis åter sänker produktiviteten.EnligtLandstingsförbundet faller mycket riktigt produktiviteten igen. Detta ärnaturligtvis också en viktig orsak till att vårdköerna åter ökar.I samband med denna skrivelse blir det också önskvärt att regeringensmöjligheter att göra manipulativa förändringar på statsbudgetens intäktssidautan att detta anmäls till ses över i den nya budgetlagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en seriös och långsiktig behandling av den framtidaresurstilldelningen till kärnverksamheterna i kommuner och landsting,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av regeringens möjligheter att göra ändringar inomstatsbudgetens intäktssida utan att detta anmäls till .