mot · GJ02Ub26 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:157 Lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan I propositionen föreslås att kommunerna får överlåta ansvars- och beslutandefunktioner,som ligger på styrelsen för utbildning eller rektor för enskola, till en lokal styrelse med föräldramajoritet.Försöksverksamheten föreslås omfatta och denobligatoriska särskolan.Centerpartiet har länge drivit frågan om ökat elev- och föräldrainflytande iskolan. Vi ser därför positivt på att regeringen nu presenterar ett förslagangående lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan.Människor kräver större inflytande över sin omvärld . Föräldrarvill t ex kunna påverka sina barns villkor även innanför skolans väggar. Motden bakgrunden är det allvarligt att en stor majoritet av föräldrarna i Sverigeupplever det som svårt eller omöjligt att påverka skolan och skolmiljön.I ett större perspektiv är det av stor vikt att många människor är med om attutforma den offentliga verksamheten. På så vis ökar känslan av ansvar,delaktighet och samhörighet i samhället. Demokratin och respekten för andramänniskor stärks.För att alla elever ska få goda förutsättningar till utveckling i skolan måstehänsyn tas till varje elevs individuella behov. Om elever och föräldrar saknarinflytande över skolmiljön och undervisningen, går viktiga kunskaperförlorade och möjligheterna till en bra utbildning blir mindre.Centerpartiet anser att det är viktigt att genomföra en decentraliserings-reform som ger möjligheter för föräldra- och elevinflytande på skolan.Föräldrar och elever måste ges reellt inflytande. Det skapar förutsättningarför en bra dialog mellan dem och skolans rektor och personal. Det blir viktigtatt förse såväl elever som föräldrar med bra information och att förankraåsikter och argument före beslut.Om föräldrar och elever blir mer delaktiga i utvecklingen av skolmiljön ochundervisningen kommer fler frågor att ställas och fler alternativ att beaktas.Det är i mötet mellan skolans personal och föräldrar som dynamiken kan öka.I dessa diskussioner kan olika åsikter brytas och nya metoder prövas.Förändringsmöjligheterna är stora i en decentraliserad skolstruktur ochresultatet kan bli ökad mångfald. Erfarenheterna kan mångdubblas ochkomma andra skolor till del.Brukarinflytande i har man gått långt när det gäller ett starktföräldrainflytande på skolorna. finns en lag somföreskriver en decentralisering av makten i skolsystemet tillfrämst de s.k. skolebestyrelserna och skoleledaren - rektorn.Utvärderingsmaterial från detta nationella projekt gererfarenheter som kan dra nytta av när vi föreslårdecentralisering av makt och inflytande.De danska skolebestyrelserna ska besluta över följande om-råden:1. Principer för skolans verksamhet när det gäller bl a årskursernas timtal,valfria ämnen, elevernas klassindelning, samarbete hem och skola, special-undervisning, dialog med hemmen om elevernas studieresultat, arbetetsfördelning mellan lärarna, gemensamma arrangemang, praktikplatsfördelningoch liknande.2. Godkänna skolans budget.3. Fastställa läromedel och ordningsregler.4. Utarbeta förslag till skolplaner, till försöks- och utvecklingsarbete samttill remissyttranden för kommunalbestyrelsens beslut.Man kan konstatera att de danska skolebestyrelserna hargoda formella möjligheter att styra eller kan påverka skolansprofil, pedagogik, arbetsmiljö samt kontakterna mellan hemoch skola. Ändå är detta enbart minimiregler. Kommunbesty-relsen kan delegera ytterligare maktbefogenheter till skolebe-styrelsen.I omfattar föräldrainflytandet i allt väsentligt de möjligheter vihar i , men ger därutöver betydligt större makt över pedagogiskafrågor och personalfrågor såsom läromedel, principer för arbetsdelningmellan lärarna etc. De formella möjligheterna för danska föräldrar att påverkaelevens lärosituation är således betydligt större i än i , därdenna makt i stort sett förbehålls rektorn och personalen.Sammanfattningsvis gäller den stora skillnaden mellan ochDanmark fördelningen av makt och inflytande i skolan. I är delagfästa minimireglerna för brukarinflytande högt ställda i jämförelse medSverige. Vår decentralisering har skett genom att skolchefens ställningkraftigt stärkts. Den makt som enligt lagen ska utövas av skolchefen kan intedelegeras. har bestämmelser om elev- och föräldrainflytande blivittill i stort sett lösa rekommendationer.Möjligheter för föräldrainflytande iSverigeOm det svenska regelverket tänjs så långt som möjligt i rikt-ning mot brukarinflytande kan brukarna ges beslutande- ellermedbestämmanderätt genom villkorad delegation när detgäller fördelning av timtal på årskurser och - inom läropla-nens gränser - mellan ämnen, valfria ämnen, terminens startoch slut, etc. Driftsfrågor, och därmed arbetsmiljöfrågor,lokalfrågor etc. kan fullt ut delegeras till brukarråd.Pedagogiska frågor och personalfrågor ligger emellertidunder rektors ansvar.Möjligheter för ökat brukarinflytandegenom villkorad delegationI många kommuner i har föräldrainflytandet ökatmarkant under de senaste åren.Villkorad delegation har använts som grund för brukarinflytande i bl aSundsvalls och Lunds kommuner. En nämnd delegerar en del av sinbeslutanderätt till rektor, men villkorar delegationen med att brukarna måstesamråda eller samtycka. I det senare fallet går ärendet tillbaka tillskolstyrelsen om brukarstyrelsen förkastar rektorns förslag. På så sätt kan enbrukarstyrelse ges ett slags vetorätt mot rektorns beslut. Fördelen ligger i attbrukarna ges en maktposition att förhandla med rektorn. Nackdelen är attenbart skolstyrelsens beslutskompetens kan delegeras.Även i kommun finns ett exempel på att föräldrarna har tagitstörre ansvar för skolarbetet . Föräldrainflytandet har där fungeratutan en direkt formalisering, mycket på grund av att skolan stod inför enförändring och att det då var lätt att ta med föräldrarna i arbetet med en nyskola.SjälvförvaltningsorganSjälvförvaltningsorgan kan bära ansvar för driftsfrågor. Upp-gifter som enligt särskilda regler ska skötas efter en vissordning kan inte överlåtas till självförvaltningsorgan. Detinnebär möjligheter att påverka skolans fysiska miljö, menknappast frågor av betydelse för undervisningens inriktningoch kvalitet.FriskolorFriskolor måste självfallet hålla sig inom ramen för läroplanoch skollag, men i utformningen av den interna fördelningenav arbete och beslutskompetens kan de välja andra lösningarän ett traditionellt "rektorsstyre". Detta kan självfallet gereella möjligheter till större inflytande och medbestämmandeför elever och föräldrar. Särskilt som många friskolor drivs ipersonalens eller föräldrarnas regi, eller är grundade på enidé om pedagogiskt nytänkande. Grunden för bra brukar-inflytande är här ofta en effekt av personalens starkaengagemang.Ett exempel är den personaldrivna låg- och mellanstadieskolan Fridaskolani där man strävat efter och även lyckats med att bygga upp enstark föräldramedverkan i skolans dagliga verksamhet, inklusive under-visning, såväl som i inflytandet över skolans verksamhet.Samråd och medbestämmandeDe förordningar som reglerar beslutsbefogenheterna inomgrund- och gymnasieskolan ger begränsade möjligheter att geföräldrar och elever något formellt medbeslutande på viktigaområden. Däremot kan naturligtvis samråd i princip ske i allafrågor. Erfarenheter från visar att för smågemenskapers beslut samrådet eller diskussionen är merbetydelsefull än voteringar. Konflikter undviks och strävanefter samförstånd är stark. Därför borde det vara mindreviktigt att utrusta samrådsorganen med reell beslutsmakt ombara ambitionen att samråda är tillräckligt stark.Ändå finns det andra starka skäl till att göra detta. Vetskapen om att enbrukarstyrelse har en reell beslutsmöjlighet ökar seriositeten i styrelseleda-möternas arbete, som det blir viktigare för rektor och lärare attförsestyrelsen med beslutsunderlag och argument. Såväl de svenska som dedanska erfarenheterna talar om vikten av att styrelseledamöterna känner tillgränserna för sin makt. Oklarheter leder till förvirring, osäkerhet ochbesvikelse i styrelserna.Svenska utvärderingar bekräftar att samrådsorganen uppfattas positivt avsåväl föräldrar som skolledning. Föräldrarna anser att samrådsorgan germöjlighet till inflytande för föräldrar som önskar det. Såväl rektorer somföräldrar tycks uppleva att föräldrarna kan påverka genom samrådsorganenäven om påverkan är svår att uppskatta.Samråd mellan föräldrar, personal och skolledning förefaller leda tillkonstruktiv kommunikation och idéutbyte vad gäller pedagogik- ochutvecklingsfrågor. Diskussionerna stannar inte innanför de formella ramarna.Samråds- och brukarstyrelser kan spela en roll som drivkraft för skolansutvecklingsarbete. I de fall föräldrarna, som på Fridaskolan i , kandras in i verksamheten kan deras erfarenheter och kompetens utnyttjas som enresurs i utbildningen.En del utvärderingar pekar på att beslutsmakten inte tycks upplevas somdet viktigaste, utan det är i stället de förbättrade möjligheterna till insyn iskolans verksamhet och problem. Andra efterlyser, till synes paradoxalt, attsamrådsorganet bör ges klara befogenheter och beslutanderätt. Rektors attitydbeskrivs som avgörande för framgången för samråden.Osäkerhet om samrådsorganets funktion, verksamhetsområde och befogen-heter tycks enligt utvärderingarna vara allmänna bland föräldrarna, liksom enkänsla av otillräckliga kunskaper i viktiga frågor. Behovet av brainformations- och beslutsmaterial samt kallelser understryks, ochdärmed antyds väl också att sådant inte alltid är för handen.Ett ytterligare problem som föräldrarepresentanter anför är kommunika-tionen med de övriga föräldrarna. Hur ska förankring och bra informations-och åsiktsutbyte uppnås?Slutsatser- Maktbefogenheterna bör vara tydligt avgränsade,-- brukarstyrelsernas förhållande till kommunen måste stå klart för allainblandade parter för att undvika resignation,-- kontakterna mellan brukarrepresentanter och brukarna måste ägnasuppmärksamhet och helst formaliseras.-Viktig decentraliseringsreformCenterpartiet arbetar för decentralisering. Ett av målen medden nya läroplanen var att decentralisera beslutsbefogenheterfrån central nivå till kommunalnivå och vidare ut till skolan.Vi måste nu ta nästa steg och ge inflytande och ansvar tillföräldrar och elever.Centerpartiet anser att försöksverksamheten med föräldramajoritet iskolstyrelserna bör leda till att kommunerna ska ha en lagstadgad skyldighetatt delegera vissa beslut till skolstyrelserna. Rektor bör vara verkställandetjänsteman åt skolstyrelsen. anser att det bör fastställas i lagvilka beslut kommunerna ska delegera till sådana skolstyrelser som härbeskrivits. Därutöver ska självfallet kommunerna lokalt kunna besluta omlängre gående delegation. Man ska också lokalt besluta hur verksamheten skaorganiseras.Ansvar och befogenheterVi anser i likhet med det förslag som skolkommittén harpresenterat att styrelsen ska kunna behandla alla frågor somär viktiga för skolan, både sådana som ligger inom detstatliga och det kommunala ansvarsområdet. Det kant ex vara skolans budget, principer för verksamhet,läromedel, ordningsregler, utformning av skolans fysiskamiljö, och åtgärder mot mobbning eller fördelning av timmarför ämnen, ämnesgrupper, språkval och när skoldagen skabörja och sluta. Den berörda skolan och nämnden börkomma överens om vilka villkor som ska gälla för den lokalastyrelsen och vilka beslut som skall överlåtas till den.Överenskommelsen bör sedan preciseras i en särskildarbetsordning. Utöver detta ska självfallet kommunernalokalt kunna besluta om längre gående delegation. Detta börges regeringen till känna.FörsöksperiodRegeringen föreslår att försöksperioden ska börja 1 juli 1996och pågå . Det vore olyckligt om en så långförsöksperiod skulle försena mer permanentadecentraliseringsreformer. För att möjliggöra en snabbareutveckling bör försöksperioden inte vara längre än , 1juli 1996 till . bör en kontrollstationfinnas, för att man ska kunna se vilka permanentaförändringar som är mogna att fattas beslut om. Detta bör gesregeringen till känna.Regeringen föreslår att försöksperioden ska börja och pågå . Det vore olyckligt om en så lång försöksperiod skulle försena merpermanenta decentraliseringsreformer. För att möjliggöra en snabbareutveckling bör försöksperioden inte vara längre än , till 1juli1999. bör en kontrollstation finnas, för att se vilka permanentaförändringar som är mogna att fattas beslut om. Detta bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolstyrelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en försöksperiod.