mot · GK02Ub497 · 1996-10-07 00:00:00 — Förslag att starta civilingenjörsutbildning i mellerstaNorrland har lämnats av och dess föregångaresedan mitten . Förslagen har erhållit starkt stödfrån både näringslivet i regionen och regionala myndigheter.Framgången för förslagen har emellertid begränsats tillrelativt kraftiga satsningar på teknisk och naturvetenskapligutbildning. Detta har medfört att nu har denstörsta naturvetenskapligt tekniska sektorn bland de mindreoch medelstora högskolorna.Huvudanledningen till förslagen att förlägga civilingenjörsutbildning tillMitthögskolan har varit företagens svårigheter att rekrytera civilingenjörer.Fler civilingenjörer och teknologie doktorer i regionen skulle också på siktkunna öka förädlingsgraden, d.v.s. arbetsinnehållet i de produkter somexporteras från mellersta . Ett annat skäl har varit att det geografiskaavståndet, för studenter och företag, till civilingenjörsutbildning och tekniskforskning, är störst i mellersta Norrland.Mitthögskolan kan starta civilingenjörsutbildning om en prövning avHögskoleverket utfaller positivt. Förutsättningar för ett positivt resultat ärbl.a. rätt lärarkompetens och en lämplig forskningsmiljö. haren hög andel forskarutbildade lärare inom det naturvetenskapligt tekniskaområdet. av lärarna har en forskarutbildning vilket är i nivå meduniversiteten och de tekniska högskolorna. Däremot behöver forskningen fåen större volym för att en examensprövning av skall utfallapositivt för Mitthögskolan.I budgetpropositionen föreslås att får den störstaökningen vad gäller utbildning. Hälften av ökningen skall ligga inom detnaturvetenskapligt tekniska området. Detta förstärker Mitthögskolanssärställning inom naturvetenskap och teknik bland de mindre och medelstorahögskolorna.När det gäller forskningsresurser får emellertid i budgetpro-positionen klart sämre resurser än andra mindre och medelstora högskolor.Nedanstående tabell visar forskningsresurserna uttryckt i kvoten forsknings-kronor per utbildningskrona för några högskolor och universitet.Högskola/universitetKvot (%)HV15Hör13Hka12MH10HK/R19HH18H Sö15KTH78UmU79De högskolor som har en hög kvot kommer att ha bättreförutsättningar att starta utbildning på magisternivå än andrahögskolor. Vidare kommer det att vara än svårare förhögskolor med en tung naturvetenskaplig-teknisk utbildningatt kunna starta teknologie magister- ochcivilingenjörsutbildning eftersom naturvetenskaplig ochteknisk forskning kräver mer resurser perutbildningskrona än t.ex. samhällsvetenskaplig forskning.För att möjliggöra för att starta fler program som leder framtill teknologie magister- och civilingenjörsexamen föreslås en ytterligareförstärkning av forskningsresurser för naturvetenskap ochteknik.En framtida civilingenjörsexamen vid bör innehålla dels väletablerade grenar, med utbildningar som tillfredsställer basindustrins behov,dels vara inriktad mot nya teknikområden. Civilingenjörer i maskin-, kemi-och elektroteknik samt industriell ekonomi tillhör de etablerade grenarna.Nya teknikområden är t.ex. ekoteknik och medieteknik.Eftersom omgivning har stort intresse av att det startar encivilingenjörsutbildning så föreslås en samfinansiering av de extraforskningsresurserna till naturvetenskap och teknik vid underden närmaste treårsperioden. Statens andel bör motsvaras av en minst likastor andel från kommuner och lokalt näringsliv.Följande resursförstärkning med statliga medel föreslås:1998 forskning+ 5 miljoner kronor1999 forskning+ 10 miljoner kronorDetta förslag innebär att forskningsresurserna förMitthögskolan efter treårsperioden ligger 15 miljoner kronorhögre än regeringens förslag. Efter treårsperioden bör dennyetablerade forskningen vara av en sådan kvalitet att denkan konkurrera om t.ex. forskningsrådsmedel vilka kanersätta kommunernas forskningsstöd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om civilingenjörsutbildning vid .