mot · GJ02So15 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:146 Vissa frågor om personlig assistans Statsminister redogjorde i sin förstaregeringsförklaring för dennytillträdande borgerliga regeringens målsättning rörandehandikappfrågor:"Människor med handikapp och deras anhöriga skall ges ökade möjlighetertill ett gott liv. Regeringen kommer att lägga fram förslag till ettökat stöd för de handikappade grundat på förslaget frånhandikapputredningen. "Den moderatledda regeringen inledde arbetet med att både sanera landetsekonomi och satsa på den grupp i det svenska samhället som under desocialdemokratiska regeringsåren fått vidkännas de störstaneddragningarna och flest svikna löftena. Av den mängd åtgärder i syfte attunderlätta för funktionshindrade som regeringen genomförde kannämnas några särskilt betydelsefulla.Vårdbidraget för föräldrar som vårdar barn som behöversärskild tillsyn höjdes . En större del av vårdbidraget blevockså ATP-grundande. Det särskilda pensionstillskottet till folkpension förlångvarig vård av sjukt eller funktionshindrat barn förbättrades också. Dessaförbättringar underlättade väsentligt för alla de föräldrar som vårdar ochsköter sina egna funktionshindrade barn.Vidare uppmärksammade den borgerliga regeringen kvinnor medfunktionshinder. Särskilda medel avsattes också för att öka defunktionshindrade invandrarnas delaktighet i samhällslivet. Stödet tillhandikapprörelsen höjdes och särskilda medel avsattes ocksåför att utveckla den framgångsrika svenska handikappidrotten.Men, den största reformen var införandet av lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS) och lagen om assistansersättning ().Trots det mycket allvarliga ekonomiska läget 1993 var den borgerligaregeringen bestämd på att det löfte som avgivits i samband medregeringstillträdet skulle förverkligas.I korthet innebär LSS och att de funktionshindrade har rätt tillpersonligt stöd och service i sitt dagliga liv. Det gäller till exempel rätttillrådgivning och stöd, personlig assistans som skall vara den funktionshindradetill hjälp i vardagen, ledsagarservice, avlösarservice och bostad med särskildservice. För att värna de funktionshindrades rätt införde den borgerligaregeringen också en handikappombudsman våren 1994.LSS-lagen har givit tiotusentals funktionshindrade en helt ny möjlighet attleva ett normalt liv och få ta del av olika verksamheter. För föräldrar tillfunktionshindrade barn har reformen inneburit att de fått möjlighet tillavlösning från omsorgen om de egna barnen, något som tidigare saknades.Sammanfattningsvis är det ingen överdrift att kalla LSS och denstörsta handikappreformen som genomförts i vårt land - och detta samtidigtsom befann sig i den värsta ekonomiska krisen sedan 1930-talet.Mot den bakgrunden var det minst sagt anmärkningsvärt att densocialdemokratiska regeringen i kompletteringspropositionen våren 1995beslutade att kostnaderna för LSS och skulle minska med 900 miljonerkronor. Den utredning som regeringen tillsatte för att redogöra för möjligabesparingar inom LSS och möttes också av kraftiga protester - och detmed all rätta. Förslaget att t.ex. ta bort rätten till för barn under 16 århade inneburit ett dråpslag mot föräldrar till funktionshindrade barn. Attöverflytta delar av ansvaret till kommunerna hade dels ökat kommunernaskostnader, dels inneburit en ojämlikhet och en osäkerhet i tillämpningen avde rättigheter som LSS och inneburit för de funktionshindrade.Den socialdemokratiska regeringen har delvis tagit intryck av protester frånsåväl funktionshindrade som från oss moderater. De förslag till förändringar iLSS och som presenteras är betydligt färre och mindregenomgripande än regeringens egen utredning föreslog. Det hälsar vi medtillfredsställelse.I det förslag till förändringar som föreslås uppnås en sparnivå på 215miljoner kronor 1996 och 1997.Regeringens förslag innebär i korthet att man inför en tidsram för beslut omassistansersättning. Regeringen vill också definiera vad som de facto ärpersonlig assistans och göra en klarare avgränsning mellan vad som är statensoch vad som är kommunernas ansvar. Slutligen vill man i lagen införa enskrivning om att barns rätt till personlig assistans skall stå i förhållandetillföräldrarnas ansvar för de egna barnen.Vi avvisar samtliga dessa förslag. Detta gör vi av flera skäl.Regeringens förslag kan vid en första anblick synas vara naturliga. Detgäller t.ex. tidsramen för erhållande av assistansersättning. Men vad innebärförändringen för enskilda funktionshindrade? Det finns en överhängande riskatt man maximerar utnyttjandet av de tilldelade timmarna för att inte få demavräknade, vilket skulle fördyra assistansersättningen. Vidare kan man inteunderskatta den ökade kostnad kontrollen skulle medföra förförsäkringskassorna, som ju enligt förslaget skall räkna avtilldelade timmar från antalet utnyttjade timmar. Regeringen borde haredogjort för de ekonomiska konsekvenserna kring dessa två frågor i dettasammanhang.Samma frågor måste man ställa sig vad gäller förslaget om en klargörandedefinition av vad som skall ge rätt till personlig assistans. Vi anser intehelleratt det är klargjort vad regeringens förslag om föräldrarnas naturliga ansvarför de egna barnen innebär i förhållande till rätten för barn attomfattas av LSS. Officiellt har förra socialministern sagt att hon avvisadeförslaget att begränsa barns rätt till personlig assistans. Men, i och med dettaförslag blir det trots allt en väsentlig begränsning av barnens rätt till detta,bl.a. Detta accepterar inte vi moderater. Genom förslagetsutformning riskerar också vissa barn att inte ingå i personkretsen iLSS. Det kan t.ex. handla om barn med autism och barn medryggmärgsbrock.Regeringen har kommit överens med att inte lägga pånya utgifter på kommunerna i utbyte mot att kommunerna lovar att inte höjaskatten . Denna överenskommelse var inte ens en veckagammal när regeringen i föreliggande proposition föreslår en avgränsning avLSS gentemot kommunerna. Hur mycket detta konkret ökar kommunernaskostnader utreds dock inte ordentligt. Däremot räknar regeringen med ipropositionen att en avgränsning, tillsammans med ett tydliggörande i lagenom föräldrarnas ansvar och definitionen av vad som omfattas av LSS,kommer att spara . Skall denna besparing uppnås måstedetta innebära att kommunerna får ökade kostnader i motsvarande grad. Dettakan vi moderater inte heller acceptera.Avslutningsvis är vi kritiska mot att regeringen inte avvaktarutvärderingarna rörande de psykiskt sjuka och huruvida dessa skall ingå ipersonkretsen i LSS eller ej. Vi anser inte att man bör anta de förändringar iLSS som regeringen nu föreslår förrän denna av genomfördautvärdering är klar.Med dessa skäl som bakgrund anser vi att propositionen bör avslås i sinhelhet.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte varit intresserad av att studeraförslaget från flera handikapporganisationer att differentiera assistansersätt-ningen mellan de tre olika personkategorierna i LSS. Sanningen är ju att allafunktionshindrade inte har behov av precis samma assistans och därmedheller inte samma belopp på ersättningen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen där en sådan differentiering och konsekvenserna därav redovisas.Vad gäller frågan om sparmålet vill vi hänvisa till det budgetförslag somModerata samlingspartiet presenterade . Där redogörs för besparingarsom når samma nivå som de som regeringen föreslår i propositionen, mensom inte försämrar situationen för de funktionshindrade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en differentiering av assistansersättningen.