ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ju604 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att landets nuvarande 24kronofogdemyndigheter bildar nio regioner med verkan från1997-01-01. Förslaget har föregåtts av en utredning inomRiksskatteverket med förslag om åtta regioner.Regionindelningen inom kronofogdemyndigheten är ett i raden av enmängd regionindelningar av statliga verk och bolag. Som tidigare framgått avsåväl riksdagsdebatter som regeringens beslut att tillsätta den så kalladeRekostatutredningen saknas en övergripande bild av hur regionsamverkan iSverige bör utvecklas. Frånvaron av en sammanhållen strategi för regioner-nas utveckling leder till att varje myndighet väljer "sin" regionindelning. IÖrebro län sker samverkan med mot . Åklagarmyn-digheten har sitt säte i etc. skulle med detförslag som lagts omfatta län, och . Attsammanföra län och i samma region förefaller knappastnaturligt sett mot bakgrund av de genomförda regionindelningarna inomverk, vars ansvar tangerar kronofogdemyndighetens. Till detta kommer attförslaget innebär betydligt längre resor än som förutsattes i Riksskatteverketsförslag.I det förslag till regionindelning regeringen nu lägger ändras regionindel-ning i förhållande till det förslag lagt. Bland annat harGävleborgs län förts till och med påföljd attdet naturliga samarbetet mellan och inte fullföljs. Vidarebildas en ny region av , och län. Vi har svårt att seatt dessa förändringar leder till naturliga samarbetsområden.Förändringarna illustrerar svårigheten att skapa långsiktigt hållbara sam-verkansregioner utan en sammanhållen strategi för den regionala utveck-lingen. Vi menar därför att regionaliseringen av kronofogdemyndigheten böranstå i avvaktan på att "utredningen om de regionala konsekvenserna avförändring av den statliga sektorn" lagt sitt förslag. Som alternativ till ettsådant rådrum instämmer vi i de synpunkter som framförs om att en tionderegion bestående av och bör komma till stånd, varvidVärmland och skulle bilda en region med säte i . Dettaalternativ skulle skapa större handlingsfrihet och också haförutsättningar att fungera smidigare än lagt förslag till regionindelning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionindelning av kronofogdemyndigheterna.
mot · GK02Ju606 · 1996-10-07 00:00:00 — Sätesort för kronofogdemyndigheten i , och län Landets kronofogdemyndigheter grupperades genom beslutav RSV i åttasamverkansområden, så kallad ordnad samverkan. I vart ochett av dessa utsågs en av myndigheterna tillsamverkansmyndighet.RSV redovisar nu på regeringens uppdrag förslag till ny regionindelningav kronofogdemyndigheterna med färre myndigheter, redovisat i prop1996/97:1. Sätesorter för de nya myndigheterna skulle enligt förslaget varade orter som är sätesort. Förslaget innebär också att det tidigaresamverkansområdet , och län upphör. Istället bildas en ny myndighet bestående av , Södermanlandsoch län. Sätesort, enligt förslaget, är Eskilstuna.Med tanke på de ändrade förutsättningarna finns skäl att ifrågasätta valetav sätesort. I , som låg till grund för genomförandet avordnad samverkan 1994, förordades som centralort. Det varminst sagt förvånande att RSV frångick utredningens förslag. Det som talar för som sätesort för den nya kronofogdemyn-digheten är att är residensstad. är centralort för fleraav de myndigheter som den nya kronofogdemyndigheten skall sam-verka med, bl a åklagarmyndigheten. Möjligheterna att rekrytera personal från till exempel bedömsvara bättre med som sätesstad. är centralt belägen i regionen. Där finns dessutom ett av destörre kronofogdekontoren.Regeringen bör ompröva förslaget till samverkansregionervad avser valet av sätesort för kronofogdemyndigheten iVästmanlands, och län och till nysätesort utse . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omprövning av sätesort för kronofogdemyndigheten iVästmanlands, och län.
mot · GK02Ju607 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att landets nuvarande 24kronofogdemyndigheter bildar nio regioner med verkan från1997-01-01. Förslaget har föregåtts av en utredning inomRiksskatteverket med förslag om åtta regioner.Regionindelningen inom kronofogdemyndigheten är ett i raden av enmängd regionindelningar av statliga verk och bolag. Som tidigare framgått avsåväl riksdagsdebatter som regeringens beslut att tillsätta den så kalladeRekostatutredningen saknas en övergripande bild av hur regionsamverkan iSverige bör utvecklas. Kronofogden skulle med det förslag som lagt omfattaÖrebro län, och . Att sammanföra län ochDalarnas län i samma region förefaller knappast naturligt sett mot bakgrundav de genomförda regionindelningarna inom verk, vars ansvar tangerarkronofogdemyndighetens. Till detta kommer att förslaget innebär betydligtlängre resor än som förutsattes i förslag.I det förslag till regionindelning regeringen nu lägger ändras region-indelning i förhållande till det förslag lagt. Bland annat harGävleborgs län förts till och med påföljd attdet naturliga samarbetet mellan och inte fullföljs. Vidarebildas en ny region av , och län. Vi har svårt att seatt dessa förändringar leder till naturliga samarbetsområden.Förändringarna illustrerar svårigheten att skapa långsiktigt hållbara sam-verkansregioner utan en sammanhållen strategi för den regionala utveck-lingen. Vi menar därför att regionaliseringen av kronofogdemyndigheten böranstå i avvaktan på att "utredningen om de regionala konsekvenserna avförändring av den statliga sektorn" lagt sitt förslag. Som alternativ till ettsådant rådrum instämmer vi i de synpunkter som framförs om att en tionderegion bestående av och bör komma till stånd, varvidVärmland och skulle bilda en region med säte i . Dettaalternativ skulle skapa större handlingsfrihet och också haförutsättningar att fungera smidigare än lagt förslag till regionindelning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionindelning av kronofogdemyndigheterna.
mot · GK02Ju608 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen föreslår att , ochVästmanlands län får enkronofogdemyndighet med säte i . När man ändradeindelning och län ersatte län ändradessamtidigt placeringen till . När man nu återgår tillursprungsförslaget bör man återgå till som säte förmyndigheten.Det var med stor förvåning vi såg förändringen, eftersom inga läns-myndigheter finns i . I finns länsskattemyndigheten, RSVDataservice, åklagarmyndigheten, den blivande ekobrottsmyndigheten ochalla de myndigheter som bör beaktas vid en regionindelning.Av effektivitets- och praktiska skäl bör man återgå till som säteför i , och Västmanlandslän. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som säte för kronofogdemyndigheten i ,och .
mot · GK02Ju609 · 1996-10-07 00:00:00 — Ny regionindelning för kronofogdemyndigheterna i och I budgetpropositionen föreslår regeringen attkronofogdemyndigheterna i , Västernorrlandslän samt från skall bilda enregion med som sätesort.Inför den fördjupade anslagsframställningen, FAF 97/99, har RSV utrettfrågan om ny organisation för kronofogdemyndigheterna där utgångspunktenhar varit att åstadkomma en organisation med färre myndigheter. RSV harlagt fram ett förslag som varit väl förankrat i organisationen och som är välberett. Vad gäller kronofogdemyndigheterna i och Dalarnaslän föreslog RSV att dessa skulle bilda en region.Inför den väntade regionaliseringen har landets kronofogdemyndigheteralltsedan 1994-07-01 varit indelat i åtta samverkansområden. I var och ett avdessa utsågs en av myndigheterna till samordningsmyndighet. Myndigheten iGävleborgs län har haft ett sådant ansvar.Kronofogdemyndigheten i har inrättat sig i,och förberett sig inför, den förväntade nya regionen tillsammans medDalarna. Målet har varit att kunna fungera som sätesort vidsammanslagningen. Erkänt är att i länhåller hög standard på samtliga administrativa funktioner och att den är välförberedd för regionaliseringen.När nu regeringen föreslår att , ochJämtlands län skall bilda en myndighet har detta mottagits med mycket storförvåning. Regeringen frångår det förslag som RSV har lagt och somKronofogdemyndigheten i har förberett sig inför. Vi kan intese annat än att detta är ett förslag som är dåligt förberett och förankrat.Konsekvenserna av förslaget kommer att bli att blir den enda sätes-orten av de åtta som läggs ned. Totalt kommer cirka 20 arbetstillfällen attförsvinna från ett mycket hårt drabbat län. Den ur verksamhetssynpunkt"normala regionen" /upphävs och arbetet över läns-gränsen försvåras.Vi anser att regeringen inte tillräckligt satt sig in i de ekonomiska konse-kvenserna av sitt förslag. I samband med avvecklingskostnader och de ned-lagda kostnaderna i strategiska investeringar som gjorts, och som medregeringens förslag kan anses bortkastade, uppgår summan till ansenligabelopp. Vi ifrågasätter även konsekvenserna av kommande driftskostnadermed stora resekostnader och en ny uppbyggnad av organisation i förlängningen kommer den nya regionindelningen att få konsekvenser förskatteförvaltningarna. Troligen kommer ytterligare arbetstillfällen att förlorasi länet. Försvinner som sätesort för kronofogdemyndigheten flyttarmed säkerhet även skattemyndigheten som sätesort från Gävle.Vi anser att kronofogdemyndigheterna i och och Dalarnaslän bildar en region med som sätesort. Kronofogdemyndigheterna iVästernorrlands län och bildar en region med somsätesort. Kronofogdemyndigheterna i och kan bilda entionde region där borde vara en naturlig sätesort. Detta vårt förslagskulle innebära att det skulle uppstå naturliga regioner. Den kompetens somfinns uppbyggd skulle tas till vara och inget slöseri med resurser skullebehöva uppstå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en ny regionindelning förkronofogdemyndigheterna i och i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GK02Ju610 · 1996-10-07 00:00:00 — () har förslagit attlandets nuvarande 24 kronofogdemyndigheter skulle bildatotalt 8 regioner. Detta förslag hara föregåtts av en sedvanligberedning och har förankrats i organisationen.RSV hade föreslagit att KFM i och KFM i länskulle bilda en region med säte i . Inför denna förväntade regionalise-ring har landet alltsedan 1994 varit indelat i 8 samverkansområden då dessatvå län har arbetat tillsammans.Därför är det med stor förvåning som vi nu tar del av budgetpropositionen:Där föreslås att förs till /och Gävleborgslän förs till /. Sätesorten flyttas från tillHärnösand. utökas antalet regioner från 8 till 9 genom att indelasödra ytterligare.Geografiskt blir denna föreslagna nya region mycket stor med alla deadministrativa problem som det medför.Den sektorsvisa övergången från länsbaserad organisation till ett färreantal storregioner innebär att ett svåröverskådligt mönster uppstår. Olikaregioner inom olika sektorer organiseras vilket skapar en stor förvirring.Möjligheter för människor till insyn och till demokratisk påverkan försvåras.För närvarande pågår en utredning med direktiv från regeringen meduppdrag att göra en "analys av de regionala konsekvenserna av förändringar iden statliga sektorn". Utredaren har i uppdrag att "belysa hur olika organisa-toriska lösningar och geografiska indelningar påverkar samordningsmöjlig-heterna". Denna uppgift har landshövdingen i , avvaktan på att detta utredningsuppdrag slutförs och i avvaktan på attförsöksverksamhet med regionfullmäktige utvärderas anser vi i Centerpartietatt inte några flera förändringar ska göras. Vi anser att en mer samlad statliglänsförvaltning måste eftersträvas. Vi anser att ett moratorium för bildandetav nya sektorsvisa storregioner nu måste gälla.Om förslaget på ett moratorium inte skulle vinna gehör anser vi att RSV:sursprungliga och väl genomarbetade förslag måste gälla. ochKopparbergs län bildar en region med som sätesort. Konsekvensernaav detta blir att en tionde region måste bildas med och Värmlandslän.Vid jämförelse mellan merkostnader för resor i de " stora regionerna" ochkostnader för ledning och administration vid bildande av en ny region visardet sig att det inte blir dyrare med en ny region. Till detta skall läggas deinvesteringar som gjorts i form av kompetensutveckling, personalrekrytering,ADB-system m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium i avvaktan på utredning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bilda en tionde region.
mot · GK02Ju611 · 1996-10-07 00:00:00 — Kronofogdemyndigheternas regionindelning står nu inför ettavgörande. I stället för en myndighet i varje län, som ,föreslår regeringen nio regioner. Återigen ett uttryck förcentralisering och stordrift.En klar nackdel är att avstånden ökar i verksamheten. Allt kan inte skötasöver telefon och datanät. Det blir stora och dyrbara reseavstånd, exempelvismellan södra och . har nämligen föreslagits som s.k.sätesort för en ny region, omfattande , och län(f.d. ).Dåligt förslagDet är ett dåligt förslag utan naturlig förankring. När t.ex.Vägverket skulle bilda större regioner föreslogs en sådanregionindelning men den förkastades av både ,regeringen och . I stället fördes tillGöteborgsregionen!Detta har också varit tänkt i planeringen där ett samarbete i Västsverigeetablerats inom kronofogdeverksamheten. Men regeringen gör i stället enrockad där det föreslås en enormt vidsträckt region med somsätesort och där och "hängs på" län.Det är också en dålig "lösning". I Stället bör och varanaturliga samverkansdelar i en ny kronofogderegion. kan Karlstadbli sätesort i en region med län. Alternativt kan föras till envästsvensk region. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ny regionindelning förkronofogdemyndigheterna i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag från regeringenavseende regionindelningen av och i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GK02Ju701 · 1996-10-07 00:00:00 — Brottsrubricering vid väpnade rån I begås en hel del brott där rånaren är beväpnad medett skarpladdat skjutvapen. För att kunna bevisa dennaomständighet krävs att gärningsmannen skjuter eller att hangrips under själva rånet, vilket nästan aldrig sker. Polisen bliri stället tvungen att fråga rånaren om vapnet var skarpladdat.Svaret är på förhand givet och därför fälls i princip ingabutiksrånare för grovt rån.Att ha en lagstiftning där gärningsmannen själv har övertaget och därmedväljer brottsrubriceringen måste anses strida mot allmän rättsuppfattning. Detvore rimligare att i stället sätta rånoffrets upplevelse i centrum för attavgöraom rånet skall anses som grovt eller inte.Vapen som kan användas utan risk för att åtalas för "grovt rån" ärkniv, yxa, hivsmittad kanyl, vapenattrapp och riktigt oladdat vapen. Helt klartär att de som utsätts för rån blir lika rädda för en kniv som för en pistol.Offrets upplevelse av rånet är mycket viktigare än gärningsmannenskännedom om vapnet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avlagstiftningen att alla väpnade rån klassas som grova i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02Ju702 · 1996-10-07 00:00:00 — Som en farsot far det över landet. Korruption, mutor ochbestickning har länge varit något som vi trott enbart hörtomvärlden till. kan vi allt oftare läsa om en ökandekorruption i . Girigheten känner inga gränser.Enligt institutet mot mutor gäller följande:- företag kan inte dömas till mutbrott.-- endast enskilda personer kan dömas för mutbrott.-- att muta utländska personer är endast straffbart om korruption är straff-belagt i mottagarlandet.-Därför åtalas alltid en anställd företrädare för företaget om enåklagare misstänker mutbrott. Det blir därmed fritt fram föregenföretagare att mutas. Enskilda företagare betraktasnämligen ej som anställda. Dessutom är mutor till utländskaaffärsmän avdragsgilla i deklarationen enligt domstolsutslag.Allt detta enligt är inte svårt att förstå att svenska affärsmän som ena dagen ger mutortill en utländsk affärskontakt, helt enligt lagen, har svårt att motstålockelsennär han själv blir erbjuden en muta. Enda sättet att stävja detta äratt samhället visar klart och tydligt var gränserna går. Den gränsen måstenaturligtvis vara att alla former av mutor är straffbara i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ny lagstiftning där allaformer av mutor och bestickning är straffbara.
mot · GK02Ju704 · 1996-10-07 00:00:00 — Komplettering av den s.k. knivlagen Ett av vår tids riktigt stora problem är det tilltagande våldet isamhället, i all synnerhet våldet bland unga människor.Våldet tenderar också att bli grövre och grövre, råare ochråare. Inte sällan förekommer det, att unga människor skadarvarandra med knivar och andra tillhyggen.Och allt detta trots att den s.k. knivlagen (Lag 1988:254) har ett uttryckligtförbud mot innehav av "knivar, andra stickvapen och andra föremål som ärägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa" på allmän platseller inom skolområde.Det är uppenbarligen för lätt för unga människor att skaffa denna typ avvapen. Knivar säljes ju i ett stort antal butiker, inte minst i sportaffärer och iaffärer som saluför utrustning för jakt och fiske. Knivlagen bör därför enligtmitt förmenande kompletteras med ett uttryckligt förbud mot att sälja knivartill ungdomar , i vart fall om dessa inte har målsman i sittsällskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en komplettering av den s.k. knivlagen med ett förbud mot att tillungdomar försälja knivar och liknande tillhyggen.
mot · GK02Ju705 · 1996-10-07 00:00:00 — Gratisåkande på kollektiva färdmedel Gratisåkande på kollektiva färdmedel är ett problem, inteminst i storstäderna. I arbetarbiljettkontrollanterna hos () ien snårig juridisk terräng. Det är nämligen så att närkontrollanterna hittar en person som inte kan uppvisa enbiljett så har de rätt att bötfälla den personen.De har rätt att fråga efter legitimation, men de kan inte kräva att få se den.Den som vägrar visa legitimation, men uppger namn och personnummer fårmed sig en böteslapp på som personen själv skrivit under. Densom över huvud taget inte vill vara med på noterna kan promenera därifrån.Kontrollanterna har inte rätt att hålla fast personen. Inte ens i väntan påpolis.Kontrollanterna kan inte heller ta hjälp av polisen för att se personenslegitimation.Gång på gång skriver kontrollanterna ut böteslappar med muntligauppgifter som grund. Den som ljuger och lämnar någon annans person-uppgifter struntar förstås i att betala. Gång på gång leder detta till attoskyldiga personer häpnar inför de överraskande inkassokraven som plötsligtdyker upp med posten. Så får de börja sin kamp för upprättelse.Tidigare var det ett brott att resa med kollektivtrafik utan biljett. Istället finns en lag som säger att så kallad tilläggsavgift får tasutfrån den som reser utan biljett.Eftersom gratisåkandet inte är ett brott, är det inget polisärende. EftersomSL:s biljettkontrollanter inte kan kräva legitimation skrivs böter ut på lösagrunder. Detta är att betrakta som en lucka i lagen. Därför bör regeringen seöver de aktuella reglerna och förslå en förändring. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av reglerna förmöjligheten till åtgärder mot gratisåkning på kollektiva färdmedel.
mot · GK02Ju706 · 1996-10-07 00:00:00 — finns ingen tillfredsställande lagstiftning för att hindrautförsel av stöldgods.Huvudregeln är att tullen ansvarar för varukontrollen och polisen förpersonkontrollen (och naturligtvis viss varukontroll, t ex vad beträffarnarkotika). Tullen ingriper främst med stöd av tullagen och varusmugglings-lagen. Uppgiften är att tillse att tullklarering sker och att det inteförekommervarusmuggling.Utförsel av stöldgods är emellertid inget varusmugglingsbrott, utan ärnärmast att bedöma som häleri. Tullens enda stöd för att ingripa vidmisstanke om detta brott är den allmänna regeln i RB 24:7 om envars rätt attpå "bar gärning eller flyende fot" gripa en misstänkt brottsling. Från tullenssida anser man sig emellertid inte kunna basera sin verksamhet på dennabestämmelse. Den ger för övrigt heller inte tullen möjlighet att genomföravisitation, förordna om beslag o s v. Bestämmelser om sådan befogenheterför tullen finns i tullagen och varusmugglingslagen.I dag går det i praktiken till så att tullen vid misstanke om utförsel avstöldgods, t ex en bil, kontaktar polisen och i avvaktan på dess ankomst"konstruerar" ett skäl för att kvarhålla godset. Detta sker dock bara ibegränsad omfattning och vid mycket stark misstanke. Det finns inga ordnadeformer för detta samarbete mellan tull och polis. Organiserat samarbeteförekommer däremot beträffande narkotika genom ett avtal som benämns"trekanten".En möjlighet för att komma åt detta problem vore att införa ett generelltexportförbud för stulen egendom. Genom ett sådan förbud skulle tullen fåstöd för att göra ingripanden och möjlighet att gå in i polisens register. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristande regelverk för utförsel av stöldgods.
mot · GK02Ju707 · 1996-10-07 00:00:00 — Narkotiska preparat vid bilkörning Vi ser i tidningar och TV hur man gör tester med lugnandetabletter och öl eller sprit och därefter sätter sig bakom ratteni en bil. Vi vet också att tabletter i olika former tillsammansmed alkohol gör människan obalanserad, en del bliraggressiva och "vilda" andra blir lugna och avslappnade.Båda dessa olika tecken är direkt livsfarliga vid framförande av bil, det ärinte bara den människa som har intagit preparaten som utsätts utan alla -bilister, cyklister och fotgängare - som finns på våra gator och vägar.Droger gör människan mycket oberäknelig redan när små doser intas.Nivån som gör en människa till en livsfarlig bilförare är mycket lägre närdet gäller knark än för alkohol. En påverkad människa kan plötsligt få entotal blackout och fullständigt tappa kontrollen över sig själv ochnaturligtsvis även fordonet.Idag har vi en klar och tydlig gräns på när det gäller alkohol ochbilkörning. För mig är det en självklarhet att denna klara gräns även måstefinnas när det gäller tablettmissbruk och narkotiska preparat. Om den skavara eller en ren nollgräns bör utredas. Men gränsen måste finnas.Det ger helt fel signaler då framförallt till våra ungdomar, de får klart ochtydligt veta att samhället ger klara signaler om att det är ett brott attframföraett fordon alkoholpåverkad. Då det gäller tabletter och narkotiska preparatfinns inte denna klarhet vilket är bekymmersamt.Vi kämpar för att uppnå ett narkotikafritt samhälle, vi förbjuder innehav avnarkotika, då borde självklarheten också vara att vi får en lag som säger attintag av lugnande medel och narkotiska preparat inte hör ihop medbilkörning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en klar gräns vid bilkörning och användande av narkotiskapreparat och lugnande medel.