mot · GK02A606 · 1996-10-07 00:00:00 — Löner, ersättningar och förmögenheter har det redovisats fantasilöner förchefer i statliga verk och bolag. senast anställdes en nychef för som beviljades en månadsinkomst på 160 000kronor.Vänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen påtalat det orimliga i att beviljafantasilöner och ge omotiverat höga avgångsvederlag för ledande personer ibåde privat och offentlig tjänst. Det har en stor betydelse för moralen isamhället hur dessa frågor hanteras. Förmånernas storlek men även det sätt påvilket förmånerna förhandlas fram har en stor betydelse för hur ett samhällefungerar i olika situationer.Om det upplevs som om ett litet brödraskap belönar varandra med olikaförmåner så blir det svårt att hålla samman ett samhälle, speciellt i tider medsvåra ekonomiska problem. Olika ledare kan ibland betona ledarskapetsbetydelse och betona att ledarskapet ska belönas rikligt som manförnekar att ledarnas uppträdande har en samhällsmoralisk betydelse.Förmånerna blir då plötsligt enbart en fråga för en liten grupp i samhälletstopp.Staten kan som arbetsgivare vara pådrivande genom att föra en lönepolitiksom skapar legitimitet för olika verksamheter och ett bra samhällsklimat.Vänsterpartiet har i olika sammanhang motionerat om att staten somarbetsgivare skall ha statsministerns lön som tak vid lönesättning av ledandebefattningshavare. Detta bör vara statens position inför löneförhandlingargällande olika chefsjobb. Statsministern torde kunna räknas som den högstechefen inom det statliga området med det största ansvaret. Detta lönetakborde också kunna fungera som moralisk norm för kommuner, landsting ochprivata företag.Vänsterpartiet har också krävt en översyn av de trygghetspaket som finns.Det kan finnas olika modeller att knyta an till. En är att knyta an till lagenomanställningstrygghet, där lön skall utgå under 3, 6 eller 12 månader beroendepå anställningstidens längd och den anställdes ålder. En annan är attefterlikna riksdagsmännens villkor där man garanteras av inkomstenunder efter en mandatperiod i , och där inkomsten äravräkningsbar mot andra inkomster. En del har gjorts för att strama upp"fallskärmarna", men staten kan som arbetsgivare ha en målsättning att gåvidare med detta.De svar som tidigare fått på sina motioner om villkoren förchefer i statlig tjänst har varit allmänt välvilliga. I betänkandet AU10 1995/96sägs att man delar den upprördhet som allmänheten har över orimligaersättningar till personer i offentlig tjänst. Betänkandet slog också fast:"Trotsde åtgärder som sålunda vidtagits finns det som ocksåmotionärerna pekar på fortfarande anledning att reagera på överdrifter somförekommer i vissa anställningsavtal. För staten som arbetsgivare är detsärskilt viktigt att föregå med gott exempel och att avtal om löner och andraförmåner som träffas med ledande befattningshavare hos statliga myndigheteroch i statliga företag ligger på en rimlig nivå". Utskottets föredragande fördetta betänkande betonade att det skall vara rim och reson även i höga chefersförmåner och att regeringen kan ge riktlinjer och direktiv för denpersonalpolitik som skall gälla anställda i staten och i statliga företag.Trots att tagit detta betänkande så anställdes det under sommaren1996 en chef för med en månadslön på . Det finnsuppenbarligen ett behov av att göra en förnyad prövning av vad som är en"rimlig" nivå när det gäller löner och andra förmåner för chefer i statligtjänstoch i statliga företag.Vänsterpartiet anser att skall ge regeringen till känna vad somovan anförts om behovet av en översyn av avgångsvederlag och lönenivåerför ledande befattningar inom den statliga verksamheten.Rättvisa lönerLönediskriminering p.g.a. kön ökar i samhället. Under någraår minskade det s.k. "lönegapet" mellan könen men visarlönestatistiken att löneskillnaderna mellan könen ökar. Statensom arbetsgivare har ett ansvar och en möjlighet att aktivtbekämpa lönediskriminering. redovisademassmedia att det t.o.m. bland politiska sakkunniga idepartementen fanns löneskillnader som av allt att dömaberodde på kön. Trots likvärdiga arbeten tjänade kvinnormindre än män. Detta är fullständigt oacceptabelt.Regeringen som är ytterst ansvarig för den statligalönediskrimineringen måste ålägga attaktivt motverka löneskillnader p.g.a. kön och att ange entidsplan för när dessa skall vara avskaffade. Arbetet med attmotverka lönediskriminering skall utvärderas årligen.FörmögenheterI dag finns det stora klyftor mellan grupper av människor idet svenska samhället och klyftorna växer. Det handlar omklyftor mellan människor som äger makten att bestämma ochdem som känner ett starkt utanförskap. Tillgången till maktbestäms ofta utifrån position i samhället och den högstapositionen har den som har tillgång till en stor förmögenhetoch/eller kontrollerar stora förmögenhetsvärden. Tillgångentill stora förmögenhetsvärden eller kontrollen över dessa ärofta något som ärvs från generation till generation.Människor ärver i praktiken ofta ansvar och positioner. Arvetblir viktigare än kompetens och duglighet. Under de senasteåren har förmögenhetskoncentrationen ökat i Sverigesamtidigt som den grupp som lever med allt mindremarginaler ökar. Vi vet att stora klassklyftor splittrarsamhällen, spänningarna ökar och tar sig bl.a. uttryck i ettutanförskap som föder våldshandlingar och/eller apati. Detgår inte att utbilda bort klassamhället. Man måste angripadess materiella grundval, förmögenhetskoncentrationen.Vänsterpartiet anser att förmögenhetsskillnaderna i samhället bör minska,att ska ge regeringen i uppdrag att presentera ett handlingsprogramför hur detta skall uppnås.Arvoderade uppdrag,sidoinkomsterDet är vanligt att höga befattningshavare "extraknäcker"genom att ha uppdrag i olika styrelser, utredningar ellergenom andra uppdrag som inte ingår i det ordinarie arbetet.Detta trots att grundargumentet för dagens, ofta oacceptabelthöga, chefslöner är chefernas omfattande arbetsmängd ochstora ansvar. I praktiken hindrar inte denna omfattandearbetsmängd och stora ansvar höga befattningshavare att tapå sig ytterligare arvoderade uppdrag som genomförs påordinarie arbetstid.Det normala måste vara att lön och övriga förmåner bestäms utifrånanställningen och arbetsuppgifterna. Har man sedan sidouppdrag somgenomförs på ordinarie arbetstid eller som inkräktar tidsmässigt på detordinarie arbetet så skall lönen reduceras i motsvarande grad. Grundprincipenmåste vara för personer med ledande befattningar att lön och övriga förmånerär beräknat på allt det arbete som förväntas ingå i befattningen. Innebärbefattningen att man dessutom skall representera myndigheten eller bolaget iutredningar, andra bolag eller förväntas ta andra arvoderade uppdrag så skaen reducering ske av grundlönen som motsvarar storleken på arvodet.Vänsterpartiet anser att regeringen har ett ansvar för att denna principetableras på hela arbetsmarknaden. förfogar regeringen över villkoreninom statlig sektor. bör ge regeringen i uppdrag att fastställaprincipen om lönereduktion vid förekomsten av arvoderade sidouppdrag inomden statliga sektorn.Redovisning av allaförmånerSedan 1996 skall börsbolagen redovisa förmåner förverkställande direktörer. Denna redovisningsplikt kan tjänasom ett exempel och ett föredöme även för andra företag somej är noterade på aktiebörsen. Genom en öppen redovisningökar förtroendet för bolaget som en mer allsidiggranskning sker av förmåner för personer i ledande ställning.Detta kan ha en preventiv verkan på orimliga förmåner förpersoner i ledande ställning. Genom att alla företagobligatoriskt i sin årsredovisning redovisar styrelsens ochledande befattningshavares alla förmåner och ersättningarminskar utrymmet för mygel och brödraskapens belöningaråt sig själva. Det skapar också ett ökat förtroende förföretagsledningen. Detta gäller inte minst bolag i offentligregi.När det gäller offentiga företag så finns möjlighet till insyn där enkommun har ett rättsligt bestämmande inflytande. I övriga företag därkommunen samverkar med någon annan skall kommunen enbart "verka föratt allmänheten skall ha insyn. menar att medborgarnas rätt tillinsyn även i de sistnämnda företagen skall stärkas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av "fallskärmar" i statlig tjänst,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens utgångspunkt vid löneförhandlingar skall vara attstatsministerns lön skall utgöra ett tak för anställda i staten och i statligabolag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisa löner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskade förmögenhetsklyftor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arvoderade uppdrag, sidouppdrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk redovisning av förmåner och ersättningar.1