mot · GK02So639 · 1996-10-07 00:00:00 — Denna reform anser vi vara nyckeln till enutveckling präglad av aktiva, engagerade elever och föräldrar med frihet attvälja bland skolor präglade av professionell kompetens och lokala lösningar.Den nationella skolpengen innebär att medel utdelas direkt till skolornautifrån antalet inskrivna elever i olika åldrar eller på olika program. Extraresurser för särskilda behov fördelas i särskild ordning. Reformen innebär attskolor med olika huvudmän och skolor i olika kommuner behandlaslikvärdigt och att alla skolor garanteras en lägsta nivå på anslagen, vilketligger i linje med kravet på likvärdig utbildning över hela landet.Föräldrarnas ansvarFöräldrars ansvar för de egna barnen är oavvisligt.Grundprincipen skall alltid vara att föräldrar aldrig kankomma ifrån detta ansvar. När en separation mellan makar ärnödvändig är det viktigt att barnen inte kommer i kläm. Detoffentligas uppgift i denna del är att alltid stå på barnets sida.Dagens system med bidragsförskott och även det föreslagnaunderhållsstödet har brister som innebär att det är möjligt för denunderhållsskyldige att dra sig undan sitt ansvar. Detta anser vi vara fel. Isamband med att behandlade det nya förslaget till underhållsstödbiträdde vi i huvudsak detta, men ansåg att det endast skulle ses som enövergångslösning. Vår kritik mot det nya systemet är bl.a. att det inte direktkopplar återbetalningen av den del av underhållsstödet som inte är det s.k.utfyllnadsbidraget till barnet. I stället är det till "skulden"skall regleras. Det strider enligt vår mening mot vad som stadgas iföräldrabalken om ansvaret för det egna barnet.I motion 1996/97:Sf254 av m.fl. föreslår vi att regeringenges i uppdrag att skyndsamt utreda ett reformerat underhållsstöd där statensuppgift blir att se till att eventuella skulder till barnet betalas, samt attvid defall faderskapet är okänt garantera detta barn ett grundläggande stöd.Förslaget innebär att den underhållsskyldige aldrig kan bli fri sin skuld tilldetegna barnet. Skulden ackumuleras och om de egna inkomsterna inte räckertill för att reglera skulden får dessa fall prövas av . Det bör idetfallet dock inte avse bidrag utan lån.Den framtida inriktningen avfamiljepolitikenGenom de förändringar vi föreslår tas ett stort steg mot ökadrättvisa och valfrihet. Moderata samlingspartiet anser att vimåste gå vidare på denna väg.En viktig grund är att man skall kunna leva på sin lön. För att detta skall blimöjligt krävs bl.a. skatt efter bärkraft och försörjningsbörda. Utifrån dennagrundförutsättning minskar behoven av bidrag. Skatt efter försörjningsbördainnebär att den familj som har stor försörjningsbörda betalar mindre skatt.Om inkomsten för familjen är så begränsad att den inte kan leva på sin lönskall den inte betala skatt utan ha rätt till ekonomiskt stöd. Den som trotsdetta saknar förutsättningar för sin försörjning skall få bidrag. Därmed ökarfamiljernas möjlighet att påverka sin situation, och rundgången i skatte- ochbidragssystemen begränsas.Stödet till barnomsorgen skall vara neutralt i förhållande tillbarnomsorgsform och gå direkt till föräldrarna och inte till kommunen ellerden som tillhandahåller barnomsorgen. Därmed kan föräldrarna både väljagrad av förvärvsarbete och inriktning av barnomsorg.För att öka familjens trygghet är det angeläget att varje familj kan sparaoch ha tillgång till eget grundkapital. Att äga sin bostad är också entrygghetsfaktor. Den möjligheten skall ges alla i form av egna hem ellerlägenheter. Det är klart belagt att ägandet ökar tryggheten och svenskafamiljer har internationellt sett ett lågt familjesparande.Vi anser att de riksdagsbeslut som direkt eller indirekt påverkar familjernassituation skall vara förankrade i ovan angivna principer och målsättningar.Ökad valfrihet och större rättvisa. Skatt efter försörjningsbörda och heltneutralt stöd till barnomsorgen. Möjlighet till ett ökat familjesparande förbättre trygghet.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorgsgarantin,2. att som sin mening ger regeringen till känna att den böråterinföra vårdnadsbidrag och avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna att enskildbarnomsorg skall få samma ekonomiska stöd som den som bedrivs i offentligregi i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den framtida familjepolitiken.1