ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02N43 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:216 Valutaväxling och valutahandel I propositionen föreslår regeringen att tillståndskravet förvalutahandel i riksbankslagen avskaffas och att en lag omvalutaväxling införs. Den som bedriver valutaväxlingsrörelsei väsentlig omfattning skall anmäla sin verksamhet tillFinansinspektionen för registrering. Huvudsyftet med dennya lagen sägs vara att företag som driver sådan verksamhetskall omfattas av regler till skydd mot penningtvätt.Vi vill precis som vissa remissinstanser, t ex ,och , ifrågasätta behovet av dennaförändring. Det finns nämligen redan en lag - lagen (1993:768) om åtgärdermot penningtvätt - som reglerar de finansiella institutens verksamhet på dettaområde. Som påpekat har vissa medlemsstater inom EUkommit överens om att deras nationella lagstiftning i denna fråga endast skallomfatta kreditinstitut och finansiella institut. bör, till desserfarenhetvunnits om hur EU:s direktiv gällande penningtvätt fungerar, avvakta med attinföra en ny lag. Det är rimligare att först ta del av en utvärdering av EU-direktivets tillämpning. Om förekomsten av penningtvätt trots allt visar sigvara ett reellt problem hos de företag som inte omfattas av lagen om åtgärdermot penningtvätt kan ett tillägg i form av en utvidgning av den lagenstillämpningsområde till att omfatta valutaväxlingsföretag ses som denenklaste lösningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionens förslag om en ny lag omvalutaväxling.
mot · GJ02Sf33 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. Trygghet vid sjukdomSkyddet av alla människors grundtrygghet bör vara enobligatorisk statlig uppgift, där alla människor bidrarsolidariskt till finansieringen efter förmåga. Miljöpartiettillbakavisar därmed de senaste årens trend att göra deallmänna socialförsäkringarna mer "försäkringsmässiga"genom att först föra in, och därefter höja egenavgifterna isjukförsäkringen. Detta är i själva verket en täckmantel föratt göra systemen mindre solidariska.EgenavgifterI den nu aktuella propositionen föreslår regeringen en höjning avegenavgifterna i sjukförsäkringen. anser principiellt att deallmänna och obligatoriska socialförsäkringarna skall bekostas avarbetsgivaravgifter och /eller av miljörelaterade skatter som växlas motarbetsgivaravgifter. Egenavgifter har flera nackdelar: En av dem är atthöginkomsttagare bara behöver betala en mindre del av avgiften självaeftersom egenavgifterna är avdragsgilla vid såväl statlig som kommunaltaxering. Det ger helt klart oönskade fördelningspolitiska effekter. Avdragenvid den kommunala taxeringen gröper dessutom ur kommunernasskatteunderlag och tvingar dem till ytterligare nedskärningar. Detta leder i sintur till ökad arbetslöshet och nya kostnader för staten. anserdärför att egenavgifterna successivt bör avvecklas. Ett första steg på denvägen är att inte höja egenavgifterna. Därför går emotregeringens proposition vad gäller denna del.Förlängt arbetsgivaransvarför sjuklöneperiodenRegeringen vill för att förstärka statskassan förlängaarbetsgivaransvaret för sjuklöneperioden upp till 28 dagar.Sjuk- och arbetsskadekommittén har i sitt delbetänkande"Försäkringsskydd vid sjukdom" (SOU 1995:149) vägt för-och nackdelarna med en förlängd sjuklöneperiod motvarandra. I sitt betänkande ser kommittén risker i attkostnaderna för arbetsgivare i hög utsträckningdifferentieras. Högriskföretag och småföretag har intemöjlighet att sprida riskerna på samma sätt som andraföretag. I den sektor som arbetar med vård och omsorgåterfinns ofta en hög sjukfrånvaro. En stor andel av deanställda där är kvinnor. ser en stor risk i att vigenom åtgärder av den typ som beskrivits ovan får ensegregerad arbetsmarknad: En arbetsmarknad där kvinnor ifertil ålder med ännu större svårighet kan få ettarbete. En arbetsmarknad där handikappade och människormed arbetsskador eller kroniska sjukdomar svårligen kanerhålla, eller byta till det arbete de önskar. Det är inte detsamhälle vi önskar oss, och därför vill attregeringen återkommer med en noggrann analys av vilkaföretag och/eller branscher som kommer att drabbas hårt avförslaget. Självklart ska regeringen också återkomma medförslag till hur rörligheten på arbetsmarknaden ävenframöver skall vara möjlig för människor i de grupper viovan beskrivit. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition i den del somföreslår höjda egenavgifter,2. att begär att regeringen återkommer med en analys avhur den förlängda sjuklöneperioden kommer att slå mothögriskbranscher och speciella grupper av arbetstagare.
mot · GJ02Sf34 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. I propositionen föreslås en förlängning av sjuklöneperiod tillde 28 första dagarna i en sjukperiod. Nuvarandesjuklöneperiod innefattar de första fjorton dagarna.Erfarenheterna från har varit goda. De småarbetsgivarna har inte längre behövt via avgifter betala för de stora företagenshöga sjukskrivningstal som förhållandena var vid införandet avsjuklöneperioden. För ofta korttidssjuka finns möjlighet att fortsättningsvis vara ansluten tillförsäkringskassans ersättningssystem vilket möjliggjort att företagen ocksåkunnat anställa denna grupp av ofta sjuka personer. Detta sker genomansökan från en anställd som på grund av sjukdom kan antas komma att varaborta från arbetet i särskilt stor omfattning. I dessa fall kanförsäkringskassanbesluta att särskilda regler skall gälla för en sådan anställd. gäller dennamöjlighet främst korta ofta förekommande sjukfall.När sjuklöneperioden förlängs borde man också se över detta regelsystem.Det finns behov av att skyddsnätet förstärks så att ofta sjuka med längresjukdomsperioder även kan anslutas till föräkringskassansersättningssystem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning aversättningsmöjligheter för ofta långtidssjuka efter samma principersom nuvarande ersättningsregler för korttidssjuka.
mot · GJ02Sk62 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:217 Ändringar i lagen om aviseringsregister, m.m. I propositionen föreslår regeringen bl.a. ändringar i lagen omaviseringsregister. Regeringen skall få förordna att vissamottagare av folkbokföringsuppgifter i stället för aviseringendast av de uppgifter som mottagaren enligt lag ellerförordning får ha i sitt register skall få ändringsavisering församtliga personer i aviseringsregistret, s.k. bruttoavisering.Vi delar den uppfattning som framkommit i remissvaren från bl.a.Datainspektionen och Justitiekanslern, som hävdar att förslaget kan innebäraen ökad risk för att uppgifter registreras utan tillstånd. Det är rent allmäntviktigt att inte alltför många uppgifter samlas in. Vi har redan ett stortinslagav uppgiftslämnande i landet, och varje ytterligare moment måste därför nogaövervägas. Den bruttoregistrering som föreslås innebär en stor risk för attuppgifter registreras och lagras på fel ställe och för annat ändamål än detavsedda. Förslaget om ändring av lagen 6 § bör därför avslås. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till ändring av 6 § i lagen omaviseringsregister i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Sk63 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:217 Ändringar i lagen om aviseringsregister, m.m. I propositionen föreslås ändringar i lagen omaviseringsregister. Regeringen ska få förordna att vissa storamottagare av folkbokföringsuppgifter i stället för aviseringendast av de uppgifter som mottagaren enligt lag ellerförordning får ha i sitt register skall få ändringsavisering församtliga personer i aviseringsregistret, s.k. bruttoavisering.Myndigheter föreslås också få terminalåtkomst till de mestgrundläggande personuppgifterna. Regeringen ska fåföreskriva om terminalåtkomst till ytterligare uppgifter.Centerpartiet motsätter sig förslaget att regeringen ska få ge tillstånd tilländringsavisering i form av s.k. bruttoavisering för vissa stora mottagare. Ilikhet med Datainspektionen och Justitiekanslern ser vi en ökad risk för attuppgifter registreras utan tillstånd. Det är viktigt att den personligaintegriteten kan försvaras.Centerpartiet vill inte heller medge regeringen tillstånd att föreskriva omterminalåtkomst även till annan uppgift i aviseringsregistret än de som ipropositionen nämns. Det skulle riskera att hota rättssäkerheten. Det måstefinnas en tydlig linje i hur datauppgifter ska hanteras. En ny datalag måstepåskyndas, där det framgår hur ansvaret för olika tillstånd och tillgänglighetska fördelas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens ändringsförslag i 6 § lagen(1995:743) om aviseringsregister,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om påskyndandet av en ny datalag.
mot · GJ02So33 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:228 Åldersgräns vid tobaksköp I propositionen föreslår regeringen att en 18-årsgräns förinköp av tobaksvaror införs i tobakslagen, samt atttobaksvaror endast får föras in i landet av den som fyllt 18år. Avsikten är att förhindra tidiga tobaksdebuter och attminska tobakskonsumtionen för att där igenom förbättrafolkhälsan.I propositionen beskrivs även tobakens hälsorisker på ett sätt som geranledning att fundera över varför regeringen inte lägger ett förslag med enmer omfattande förändring av tobakslagen, samt förslag till informations-insatser för att få en kraftfullare insats mot tobaksanvändningen blandungdom.Så gott som alla stora folkhälsoproblem - till exempel hjärt- ochkärlsjukdomar, cancer, allergier och bristande tandhälsa - anses ha sambandmed tobaksbruk. Mer än tjugo olika sjukdomar har enligt WHO sambandmed rökning och enligt WHO dör upp till varannan rökare till följdav sin rökning.I beräknas passiv rökning leda till ca 50 dödsfall av lungcancer ochca 500 dödsfall av hjärt- och kärlsjukdomar . Passiv rökning skadardessutom barn genom att bidra till luftvägsinfektioner och allergier.När det gäller beroendet har forskningen redovisat att nikotinet är starktberoendeframkallande. Enligt WHO är beroendet ungefär jämförbart medheroin och kokain.Om man jämför det beroende och de skador som tobaken orsakar med deinsatser som görs för att minska tobaksrökningen är insatserna märkligt små ijämförelse med vad som görs för att minska trafikolyckor, hotet från galnako-sjukan och liknande som i jämförelse med tobaken skördar ett fåtal offer.Det är bra att vi får en 18-årsgräns, men regeringen bör återkommamed ett bredare åtgärdsprogram mot tobaksanvändningen, samt en skärpningav tobakslagen.Några av åtgärderna bör vara att- ge tobakslagen en kraftfullare inledning som beskriver det beroende ochdet folkhälsoproblem som tobaken utgör- undersöka möjligheten att förbjuda den indirekta marknadsföring somtobaksbolagen medger- avsätta mer medel till de organisationer som aktivt arbetar med tobaks-frågorna för att göra fler medvetna om riskerna med tobaksbruk- skapa fler rökfria miljöer genom att i första hand göra lokalerrökfria- skärpa reglerna när det gäller rökförbud på restauranger och serverings-ställen, så att allmänt rökförbud råder om inte sådan avskildhet kan ordnasatt cigarettröken inte blir en olägenhet för övriga gäster samt förpersonalen- se över 6 § i tobakslagen, så att exempelvis SJ inte kan utnyttja paragrafenför att kringgå lagens 2 § punkt 4 om rökning förbjuden på färdmedel iinrikes kollektivtrafik. är rökkupéernas placering och tekniskalösning ett misslyckande som skapar en olägenhet för den som ej villtvingas till passiv rökning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad som anförts i motionen begär attregeringen återkommer med ett bredare åtgärdsprogram mottobaksanvändningen.
mot · GJ02T61 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:218 Ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. är uppdelat i postnummerområden för att underlättaen snabb och säker hantering av post. Även i många andrasammanhang används postnummer för att identifiera var ilandet människor bor.När man använder postnummer till annat än postutdelning kan dagenssystem få oanade konsekvenser. Kontakter med myndigheter, organisationer,försäkringsbolag och andra företag kan bli felaktiga beroende på attpostnumren inte är anpassade efter kommun- och länsgränser.Att bo i ett län och bli hänvisad till länsstyrelse, bilregister ellerstudiestödsnämnd i grannlänet är ganska frustrerande. All information somfinns i meddelandet om handläggare, telefonnummer och adresser ärirrelevant. Även information från den egna kommunen, ellerförsamlingen kan utebli eftersom man har adress med postnummer från enannan kommun. Patienter kan bli behandlade som utomlänspatienter och fålängre väntetid än om man haft "rätt" postnummer och postadress.För myndigheter och organisationer medför detta ett merarbete när man skaskicka ut information för att man ska vara säker på att alla innevånare får vetaallt som berör dem.Vid en översyn av avtalet med bör en översyn av postnumrensöverensstämmelse med kommungränserna göras för att underlätta förmyndigheter, organisationer och företag att nå ut med rätt information tillsamtliga innevånare. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om postnummers överensstämmelse medkommungränserna.
mot · GJ02U45 · 1996-06-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:195 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och med är ett av mångaassociationsavtal som EU har slutit mellan sig och ett annatland. Handelsintressen och önskan om tekniskt ochekonomiskt samarbete är en av drivkrafterna till avtalet. Detingår i EU:s s k Medelhavsstrategi, som syftar till fred ochstabilitet länderna emellan i Medelhavsområdet.Enligt regeringens proposition vilar strategin på tre pelare. Den första utgören fördjupad politisk dialog som grundas på respekten för demokrati ochmänskliga rättigheter. Den andra utgörs av ett särskilt frihandelsområde somkombineras med ramkrediter och bistånd. Den tredje består av samarbete pådet sociala och kulturella planet.I avtalets artiklar 36-41 om konkurrensbestämmelser och andra ekono-miska bestämmelser framgår att konkurrenssnedvridande offentliga stöd-åtgärder inte är förenliga med avtalets funktion. Men eftersom landetbetraktas som en region där levnadsförhållandena är svåra ekonomiskt ochdär stor arbetslöshet finns, är stöd med syfte att främja den ekonomiskautvecklingen tillåtet. Avtalet är alltså fördelaktigt för Marocko.I regeringens beskrivning av innehållet påpekas också att "en viktigbeståndsdel av avtalet är respekten för demokratiska principer och mänskligarättigheter". Detta skrivs på följande sätt i avtalet: "Respekten för dedemokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna såsom dessauttrycks i den universella förklaringen om de mänskliga rättigheterna, utgörinspiration för gemenskapens och inrikes- och utrikespolitik och enväsentlig beståndsdel i detta avtal." Detta är inte en tillräckligt starkskrivningi ett avtal med ett land där respekten för de mänskliga rättigheterna ärbristfällig, respekt för de mänskliga rättigheterna måste vara ett villkor förettassociationsavtal mellan de Europeiska gemenskaperna och andra länder.Enbart försäkringar och löften garanterar inte de verkliga förändringar somtydligt syns, om ett land är på väg mot ett demokratiskt samhällsskick medrespekt för de mänskliga rättigheterna och vad det innebär i fråga om icke-diskriminering och förståelse för olika kulturer.Konflikten i är ännu inte löst och innan EU ingår ettassociationsavtal med borde man seriöst diskutera genomförandetav den fredsplan som FN och OAU lagt och som inte fullföljs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att bör vänta med att godkänna EU:s associationsavtal medMarocko tills respekt för demokrati och mänskliga rättigheter uttrycksi praktiskt handlande och förändringar i inrikes- och utrikespolitik.
mot · GJ02U46 · 1996-06-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:195 Europa- mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . ockuperas av Marocko.Västsaharas rätt till självbestämmande är erkänd av FN.Enligt ska en folkomröstning genomföras föratt avgöra framtid. En grupp FN-observatörer,, finns också på plats för att organisera ochövervaka folkomröstningen.Ännu har dock folkomröstningen inte kunnat genomföras. Detta beror tillstor del på att förhalat processen och vid upprepade tillfällen brutitmot fredsplanen och förhindrat FN:s arbete, vilket bland annat framgår avgeneralsekreterarens rapporter till säkerhetsrådet.Nu varnar bland annat befrielseorganisationen för att ett regelrättkrig i regionen kan flamma upp igen om inte frågan löses. Att i detta skedegodkänna EU:s associationsavtal med vore närmast en provokationmot det västsahariska folket. överträder internationell rätt ochgrundläggande mänskliga rättigheter. bör alltså avvakta med attgodkänna avtalet till dess att frågan om en folkomröstning har funnit enlösning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt proposition 1995/96:195 avslås.
mot · GJ02Ub37 · 1996-06-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. I proposition 1995/96:200 har regeringen bl a lagt ett förslagom hur bidrag skall utgå till fristående skolor. Förslagetinnebär att i samband med godkännande ocksåskall pröva frågan om rätt till bidrag. Enda skälet för att enskola skall kunna förklaras inte ha rätt till bidrag skall varaatt etableringen av en ny bidragsberättigad skola medförpåtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun därskolan är belägen.Förslaget innebär att man frångår regeln om självstyrelse eftersom deninnebär att och inte kommunen bestämmer om en fristående skolaskall ha bidrag eller inte. Vi anser att kommunerna, i likhet med vad somgäller bidrag till barnomsorgen med annan huvudman, skall ha det slutligaavgörandet om en fristående skola skall ha bidrag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna skall avgöra om en friståendeskola skall ha rätt till bidrag.
mot · GJ02Ub38 · 1996-06-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. I motionen tar vi upp beräkning och fastställande av bidrag,formerna för utbetalning samt beräkning av elevantal vid defristående gymnasieskolorna.Enligt regeringens förslag skall nuvarande regler gälla oförändrade. Detbetyder att den fristående gymnasieskolan och elevens hemkommun i förstahand skall komma överens om bidragsnivån. Om man inte kommer överensskall hemkommunen betala det bidrag som regeringen fastställt.Detta förfaringssätt innebär erfarenhetsmässigt att kommunerna vägrarförhandla utan betalar det minimibelopp som regeringen fastställt. För enfristående skola med elever från ett stort antal kommuner är det dessutom enövermäktig uppgift att förhandla med respektive elevs hemkommun.Exempelvis har Vackstanäs gymnasium elever från 24 kommuner ochApelryds gymnasium från 20.För att underlätta arbetet med att fastställa summan per elev bör bidraget iförsta hand gälla av regeringen fastställda beräkningskriterier. I dessa skallhänsyn tas till de faktiska kostnader som fristående gymnasieskolor har, bl.a.skall mervärdesskatt och pensionsavsättningar ingå. I andra hand bör bidragetutgå i form av ett minimibelopp beräknat på motsvarande sätt.Beträffande elevantalet vid en fristående gymnasieskola skall det varaelevernas skolval som skall gälla, inte befarade negativa effekter påkommunernas ekonomi eller deras skolväsende. Det är den fristående skolansresurser och elevernas val som skall vara avgörande för elevantalet vid enskola. Endast detta kan garantera elevernas valfrihet.Rapportering och utbetalning av bidraget sker enligt gällande reglermånadsvis. Ett sådant förfarande är inte bara orationellt och krångligt utanmedför ekonomiska olägenheter för den fristående skolan. Om en elev slutarunder pågående termin innebär detta de facto belastande kostnader för skolanterminen ut och svårigheter kan uppstå vid exempelvis anställning och avtalmed lärare.Vi anser att terminsvisa utbetalningar skulle vara rimligare främst urplaneringssynpunkt.Vi anser därför att det finns starka skäl för regeringen att göra förändringarså att det i första hand är elevernas valfrihet och utbildningens krav som skalltillgodoses. Det får inte vara byråkrati och slumpartade bedömningar som styrberäkning och fastställande av bidragsnivåer till de fristående gym-nasieskolorna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av reglerna för beräkning,fastställande och utbetalning av bidrag till fristående gymnasieskolor.
mot · GJ02Ub39 · 1996-06-04 00:00:00 — Detta skulle bidra tillenvitalisering av skolväsendet och innebära ett ökat intresse för och kunskap ominternationella skolfrågor.Skolhälsovård och hemspråkRegeringen föreslår att en fristående skola skall vara skyldig atttillhandahållaskolhälsovård och hemspråksundervisning. Vi anser det rimligt att friståendeskolorerbjuder sina elever detta även om de inte nödvändigtvis behöver tillhandahållatjänsterna själva. Med vår modell erhåller den fristående skolan ersättning försådanaåtaganden av elevens hemkommun.TystnadspliktDet är rimligt att fristående skolors personal lyder under samma sekretessregler somoffentliga skolors. I samband med att sekretesslagen ändras vill vi aktualiseraen annanfråga.Det gäller föräldrar som av olika skäl har skyddad identitet genomsekretessmarkering i folkbokföringen. gäller att deras adresser hålls hemliga inom folkbokföringen men de kan ändå spåras genom sina barneftersom adressen är offentlig inom grund- och gymnasieskolan. Då många personer som riskerar förföljelse harbarn i skolåldern kan en förföljare nå sitt offer genom adressuppgifter iskolan. Vi menar att ensekretessmarkering motsvarande den i folkbokföringen borde införas i grund- ochgymnasieskolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändrade regler för godkännandeav fristående skolor ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag till slopande av den garanteradeersättningsnivån i bidragettill fristående skolor i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernasansvar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alla barns rätt attvälja skola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevavgifter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsyn, insyn ochuppföljning av de fristående skolornas verksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationellaskolor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsekretessmarkering i vissa fall i grund- och gymnasieskolan.