mot · GK02Fi420 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringenhar i en särskild proposition föreslagit att industrin fortsättningsvis skallbetala halv koldioxidskatt men att den energikrävande industrin får särskildanedsättningsregler. I kalkylen har vi räknat med att skatten även för industrinsuccessivt närmar sig den allmänna nivån och når denna förden energiintensiva industrin.Skatt på kärnkraftsel tas ut bl. a. för att beakta kärnkraftens externaeffekter som risk för kärnkraftsolycka, radioaktiva utsläpp underbränslecykeln och kostnader för slutförvaring. Skatten sätts på en sådan nivåatt den successivt gör kärnkraften alltmer olönsam och därmed styr mot enavveckling. I kalkylen har vi preliminärt räknat med att skatten höjs frånnuvarande /kWh med /kWh upp till ca 15öre/kWh år 2010.Skatt på äldre vattenkraft tas ut för att inte kraftverkens ägare skall få storaövervinster när elpriserna stiger i takt med att kärnkraften avvecklas och nydyrare kraft (främst kraftvärme och vindkraft) kommer in på marknaden.Skatten på äldre vattenkraft motsvarar , utslagen på all vattenkraft, ca 2,8öre/kWh. Även denna föreslås höjas med preliminärt /kWh upptill ca /kWh år 2010.Skatt på kärnkrafts- och vattenkraftsel bör i princip tas ut iproduktionsledet, dvs vid leveransen från respektive anläggning . Koldioxid-skatten tas av praktiska skäl ut som energiskatten vid leveransentill slutförbrukaren av bränslet. När fossila bränslen levereras som insatsvarai kraft- eller fjärrvärmeproduktion tas dock koldioxskatten, till skillnad frånenergiskatten, ut vid leveransen till kraft- eller fjärrvärmeverket.4.3 Priser på viktigare energislag och användningsområdenMed den struktur och de preliminära skattenivåer som föreslås ovanerhålles följande prisutveckling för viktigare energislag ochanvändningsområden. Priset anges uttryckt prisnivå, dvs vi harinte räknat in någon inflation. Exemplet bygger på att självaproduktpriset, exkl skatt, ökar för fossila bränslenoch för el. Den snabbare prisutvecklingen för el antasvara en följd av kärnkraftavvecklingen och introduktion av dyrarevindkraft och kraftvärme. För biobränslen har antagits oförändradeproduktpriser, exkl skatt.IndustriTabell 7 visar jämförelse mellan prisutvecklingen på olika energislag förenergiintensiv resp övrig industri.Tabell 7 Prisjämförelser industri. Kr/kWhTabell 7: ( Bas kr/kWh )Energipriserna i industrin ökar snabbt när nuvarande befrielse frånenergiskatten och rabatter på koldioxidskatten successivt tas bort. Vi hari kalkylen antagit att industrin betalar fulla skatter (se docksenare resonemang om eventuella behov av undantag).Av tabellen framgår att med gjorda antaganden ökar priserna på oljasnabbare än på el. Olja är billigare än el 1997 men något dyrare är 2010. Detberor främst på att koldioxidskatten ökar snabbare än de skatter sompåverkar elpriset.TransporterTabell 8 visar jämförelse mellan prisutvecklingen på energin, inkl skatt,för landsvägstransporter resp järnväg.Tabell 8 Prisjämförelser transporter. Kr/kWh där ej annatangesTabell 8: (Bas kr/kWh )Priset på bensin ökar från /l till ca /l år 2010.Prisutvecklingen på bensin är i procent räknat långsammare än förelektricitet till järnväg. Räknat i absoluta tal ökar dock prisdifferensenfrån ca /kWh 1997 till . Det borde påverkajärnvägens konkurrenskraft positivt.Detsamma gäller jämförelsen av energipriserna för godstransporter, därdagens differens på ca /kWh ökar till /kWh år 2010.Tabellen visar vidare att priset på dieselolja ökar väsentligt snabbare än förbensin. Den främsta orsaken är att vi räknat med att skatten för vägkostnads-ansvaret, som är /liter för dieseln höjs till samma nivå som förbensinen fram eller till ca /liter.Uppvärmning bostäderTabell 9 visar jämförelse mellan prisutvecklingen på energin, inkl skatt,för olika sätt att värma upp bostäder.Tabell 9 Prisjämförelser bostadsuppvärmning. Kr/kWh där ejannat angesTabell 9: (Bas kr/kWh )Även här ökar oljepriset snabbare än elpriset. Differensen minskar frånca 1997 till ca . Mest fördelaktigt, i absoluta tal,utvecklas dock priserna på biobränsle och fjärrvärme. Båda energislagenförbättrar sitt avstånd från elvärme med /kWhunder perioden. Det torde vara nödvändigt för att göra konvertering tillindividuell biobränsleeldning och till fjärrvärme attraktivt. Sannolikt ärdock inte den ökade prisskillnaden tillräcklig för att stimulera enkonvertering bort från olje- och eluppvärmning i stor skala. Det kanockså behövas någon form av investeringsstöd under enövergångsperiod.Det angivna priset på biobränsle avser pellets eller motsvarande som köpsin. För bränsle från egen skog har vi räknat med att man inte skall behövabetala moms, däremot någon form av schablonberäknad energiskatt.4.4 EnergibalanserFör att kunna beräkna de långsiktiga inkomsterna från en skatteväxling ärdet nödvändigt att upprätta långsiktiga balanser över energiförbrukningensom kan ligga till grund för kalkylerna. Balanserna, som bygger på deallmänna riktlinjerna i vår energimotion, har tagits fram enligt någraolika metoder.Efterfrågan på energiEfterfrågan på de olika energislagen har i kalkylen beräknats som enfunktion dels av vissa allmänekonomiska antaganden, dels som enfunktion av prisutveckling och uppskattade priselasticiteter.Kalkylen bygger på att BNP ökar och attenergiförbrukande aktiviteter (bilåkning, antalet energikrävande hushålls-maskiner, m m) ökar i en något snabbare takt än BNP (ytterligare 1 procentom året). Å andra sidan pågår det , och oberoende avprisutvecklingen på energi, en teknisk utveckling mot effektivareenergianvändning (bränslesnålare bilar, etc) som har kalkylerats till 3 procentom året. I stort sett tar dessa antaganden ut varandra och medför en konstantenergiförbrukning vid en oförändrad prisnivå på energi.Efterfrågan på energi påverkas också starkt av prisutvecklingen. Det skerpå två sätt. Dels sker det en viss minskning av energikrävande aktiviteter(mindre bilåkning, minskad lägenhetsyta, etc) när energipriset ökar. Delsstimulerar högre energipriser fram en ytterligare energieffektivisering. Ikalkylen har vi beaktat detta genom att föra in antaganden ompriselasticiteter. De antaganden vi fört in varierar i allmänhet mellan 0,1 och0,3. Det betyder i klartext att om priset fördubblas så sjunker förbrukningenmed mellan . (Några antaganden om priselasticiteter ärhämtade från rapporter till skatteväxlingskommittén. Andra är tills vidareinsatta försöksvis av oss där vi ännu inte hittat någon forskning ellerberäkningar på området. )Med de här antagandena minskar den totala energiförbrukningen med 12procent fram . Fördelningen på användningsområden framgår avtabell 10.Tabell 10 Energianvändning 1997-2010, TWhTabell 10: (Bas % )4.5 Tillförsel av energiTillförselscenariot har konstruerats från följande utgångspunkter.Kärnkraften antas avvecklas . Kärnkraftselen ersätts främst avenergieffektivisering och sparande, biobränsleeldad kraftvärme ochvindkraft. För att en snabb utbyggnad av biobränsleeldad kraftvärmeskall vara möjlig måste en del av den nuvarande eluppvärmningen avbostäder och lokaler ersättas med fjärrvärme.Vidare förutsätts att el- och oljeuppvärmning i viss utsträckning ersätts avindividuell (eller gruppcentraler o d) uppvärmning med biobränslen. Viantar, bl a av hänsyn till den biologiska mångfalden, att ökningen avbiobränsleförbrukningen begränsas till 40 Twh . Huvuddelenav denna ökning går åt till att ersätta kärnkraften. Det innebär att det intefinns potential att ersätta någon större del av bensin- och die-selförbrukningen med biobränslebaserade drivmedel.I det följande beskrivs scenariot mer i detalj.Fossila bränslenTillförseln av fossila bränslen utvecklas enligt tabell 11.Tabell 11 Tillförseln av fossila bränslen. Twh Inkl insatsbränsle i kraft- och fjärrvärmeproduktionTabell 11: (Bas % )Den minskade förbrukningen av bensin beror främst på minskadbilåkning och bränslesnålare bilar till följd av prisökning. För dieseloljaminskar bränsleförbrukningen av samma skäl.Minskningen av oljeförbrukningen sker främst genom effektivareenergiutnyttjande till följd av prisökning. En mindre del beror på att olje-eldning för husuppvärmning ersätts med fjärrvärme eller individuellbiobränslebaserad uppvärmning.Förbrukningen av olja, kol och naturgas som insatsbränsle i kraft- ochfjärrvärmeverk minskar till följd av övergång till biobränsleeldning.Totalt sett minskar förbrukningen av fossila bränslen . Detinnebär i stort sett att också koldioxidutsläppen minskar lika mycket.ElTillförseln av el framgår av tabell 12.Tabell 12 Tillförsel av el. TwhTabell 12: (Bas % )Produktionen av vattenkraft, industriellt mottryck och oljekondens antasoförändrad eller öka något. Det sista kärnkraftverket stängs sommaren2010. Kärnkraften ersätts i huvudsak på tre sätt.Den totala elförbrukningen minskar . Det beror dels påeffektivare elanvändning till följd av högre elpriser, dels på att en del aveluppvärmningen av bostäder och lokaler ersätts av fjärrvärme ellerindividuell biobränsleeldning. Av den beräknade elförbrukningen i elupp-värmda hus , ca 26 tWh, ersätts med fjärrvärmeoch lika mycket med biobränsleeldning i individuella pannor eller mindregruppcentraler. En sådan konvertering har dubbel effekt. Dels minskar elan-vändningen. Dels skapas ytterligare fjärrvärmeunderlag för en ökadproduktion av kraftvärme.Produktionen av el från vindkraft byggs ut mycket kraftigt till 12 Twh år2010. Men den allra största ökningen av elproduktionen står kraftvärmen för.Kalkylen bygger på att av befintligt och nyskapatfjärrvärmeunderlag utnyttjas för samtidig produktion av elektricitet. Ihuvudsak sker detta i biobränsleeldade anläggningar. Härvid har vi antagit attdet sker med konventionell teknik och efter 2005 till tvåtredjedelar med konventionell teknik och till en tredjedel med biogastekniksom ger ett väsentligt högre elutbyte.Ca 5 Twh av kärnkraften ersätts i kalkylen med import av el.BiobränslenTillförseln av biobränslen framgår av tabell 13.Tabell 13 Tillförsel av biobränslen. TwhTabell 13: (Bas % )Tillförseln av returlutar och biprodukter i massa- och träindustrin harinte närmare analyserats utan antas vara oförändrad.Den enskilda eldningen med biobränslen ökar med ,främst till följd av konvertering från elvärme, i någon mån också frånoljeeldning. Den enskilda eldningen omfattar både eldning med ved frånegen skog och med inköpta bränslen som pellets, etc. Eldningen kan ske iden enskilda fastigheten eller i mindre gruppcentraler i villaområden, etc.Kalkylen räknar inte med någon större användning av biologiska bränslensom drivmedel för fordon beroende på att huvuddelen av ökningen avbiobränsleanvändningen reserverats för ersättning av kärnkraften.Huvuddelen av den ökade biobränsleanvändningen sker i kraftvärmeverksom producerar både el och bränsle.Totalt ökar biobränsleanvändningen med drygt 40 Twh.Om man bortser från returlutarna, biprodukterna i massa- och träindustrinoch vedeldningen från egen skog, så mer än tredubblas den övriga"kommersiella" biobränsleanvändningen.Total tillförselDen totala energitillförseln sammanfattas i tabell 14. Posten "övrigt"omfattar spillvärme samt den uppväxlingsvinst som görs i värmepumparsom används i fjärrvärmeproduktion. Energitillförseln till elproduktion ikraftvärmeverk ingår i biobränslen och fossila bränslen.Tabell 14 Total energitillförsel 1997-1998. Twh4.6 Tabell 14: (Bas % )4.7 Inkomster från energirelaterade skatterFördelat på skatteslagMed de energirelaterade skatter och den energibalans som antagits ovanhar vi beräknat hur de totala skatteinkomsterna från energirelateradeskatter utvecklas. Tabell 15 visar skatteinkomsternas utveckling fördelatpå skatteslag.Tabell 15 Skatteinkomster fördelade efter skatteslag, mdr krTabell 15: (Bas mdkr )Totalt ökar skatteinkomsterna vid de föreslagna skattesatserna med nära100 miljarder kronor, vilket är drygt en fördubbling jämfört med idag.Om förbrukningen av energi hade sett precis likadan ut som år1997 skulle skatteinkomsterna ha blivit , enökning med 150 mdkr. Det betyder att skattesatserna i genomsnitt mer äntredubblas mellan . Men till följd av att de höjdaskattesatserna har avsedd effekt, att sänka den totala energiförbrukningenoch styra om till miljövänligare energislag, reduceras intäktsökningen ikalkylen avsevärt.Av tabellen framgår att den absolut största delen av inkomstökningarnafaller på koldioxidskatten och den allmänna energiskatten. Av dessa är detbara den allmänna energiskatten som kan betraktas som en på mycket långsikt hållbar skattebas.Fördelat på sektorerHur de höjda energiskatterna belastar olika samhällssektorer framgår avtabell 16.Tabell 16 Sektorsvis fördelning av höjda energiskatter. MdkrTabell 16: (Bas mdkr )Av tabellen framgår att huvuddelen av de energirelaterade skatterna idagbelastar hushållssektorn inkl bostäder. Av totalt 49 mdkr faller 25 mdkrpå olika skatter på bensin medan resten till stor del består av skatter påolja, el och fjärrvärme för bostadsuppvärmning. Skattebelastningen påhushållen nästan fördubblas under perioden.Den största relativa ökningen av skatteinkomsterna står dock industrin för.Det beror på att industrin är nästan befriad från energirelaterade skatter.Kalkylen bygger på att industrins skatteförmåner successivt tas bort underperioden och att de betalar i stort sett samma skatter som andrasamhällssektorer. Även transportföretagen får betydande höjningar.Hur de höjda energirelaterade skatterna belastar olika samhällssektorer ärett viktigt underlag inför den andra delen av skatteväxlingen: att bestämmavilka skatter som skall sänkas och med hur mycket och om undantag frånhöjda energiskatter måste göras i vissa fall. Liksom att bestämma om någondel av de ökade skatteintäkterna skall reserveras för investeringsbidrag. Dettadiskuteras i nästa kapitel.5 Grön skatteväxling - sänkning av andra skatter,m.m.5.1 Sänkta skatter, investeringsstöd, fördelningspolitikDen gröna skatteväxling vi föreslår är det främsta styrmedlet för att geomställningen till ett långsiktigt hållbart kretsloppssamhälle enavgörande skjuts framåt. En sådan omställning kommer att kräva enomfattande ombyggnad av den svenska infrastrukturen inom bland annat,energi-, transport- och avfallshanteringsområdena. Produktionsapparatenmåste på många områden förnyas.Dessa investeringar skall på normalt sätt bekostas inom näringslivet och avde stora aktörerna på energimarknaden, där de kommer att stimuleras framav den ändrade kostnadsstruktur som en skatteväxling leder till. För attpåskynda omställningen behövs dock i vissa fall sannolikt ocksåkompletterande statliga investeringsbidrag . Vissainvesteringar, framför allt inom kollektivtrafiken, finansieras till en störredeldirekt över offentliga budgetar. Sådana investeringar och investeringsbidragmåste därför prioriteras i de offentliga budgetarna, på såväl statlig somkommunal nivå. Även regelverken måste ses över så att sådana prioriteringarunderlättas.Utgångspunkten för en skatteväxling är naturligtvis det som ligger i självaordet, att höjda skatter på ett område skall kompenseras av sänkta skatter påett annat område. Skattesänkningarna bör också utformas så att negativaindustripolitiska och fördelningspolitiska effekter motverkas. Det innebär attsåväl skattesatser som avdragsmöjligheter för flera olika skatter kan behövajusteras. Det är också viktigt att inom statsbudgetens ram uppmärksammabehovet av kompletterande fördelningspolitiska åtgärder för grupper sominte betalar inkomstskatt och som därför inte direkt kompenseras genomskatteväxlingen.Den viktigaste skattesänkningen är, som tidigare påpekats, sänkta skatterpå arbete. Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och/eller inkomster föreslår visänks.Tabell 17 Fördelning av skattesänkningar, m.m. MdkrTabell 17: (1997 2000 2005 2010 )I det följande beskriver vi mer i detalj hur skattesänkningar och övrigaåtgärder kan utformas dels för näringslivet och den offentliga sektorn,dels för hushållssektorn.5.2 Företag och offentlig sektorKompensationen till företagen och den offentliga sektorn skall hainriktningen att sänka kostnaderna för arbete. Det bästa sättet attåstadkomma detta är genom en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Tabell18 visar ett räkneexempel där huvuddelen av det tillgängliga utrymmetanvänds för sänkta arbetsgivaravgifter medan en mindre del (15-20procent) disponeras för att vid behov kunna göra riktade åtgärder i formav nedsättningar till den energiintensiva industrin och transportföretagen.Tabell 18 Kompensation till företag och offentlig sektor. MdkrTabell 18: (1997 2000 2005 2010 )Av tabell 19 framgår hur olika delsektorer påverkats totalt av höjdarespektive sänkta skatter i skatteväxlingen. har valts somexempel.Tabell 19 Effekter av skatteväxling på delsektorer år 2010.MdkrTabell 19: (Höjning Sänkning Netto )Generella eller selektiva sänkningar?Det har diskuterats om sänkningen av arbetsgivaravgifterna skall varagenerell och lika för alla eller om tillgängliga medel skall disponeras förriktade och större insatser på vissa områden.Om sänkningen görs generell kan den enligt kalkylen komma att uppgå tillca . I debatten om skatteväxling hävdas ibland att mindregenerella sänkningar av arbetsgivaravgifterna inte skulle vara tillräckligtstora för att uppnå påtagliga positiva effekter på sysselsättningen. I ställetharförslag framförts att genomföra större lättnader inom vissa begränsadeområden, framför allt inom "tjänsteområdet", exempelvis för vissahushållstjänster.Även om det finns argument för en sådan selektiv sänkning har vi ändåstannat för att föreslå att sänkningen skall göras generell. Vi har inte funnitnågra argument för att selektiva sänkningar skulle ha en större totalsysselsättningseffekt. Vad som skulle åstadkommas är troligen snarare enomfördelning av sysselsättningen. En generell sänkning av arbetsgivar-avgifterna med som en del i en skatteväxling bör, genomde förändringar i prisrelationer som detta åstadkommer, kunna få en klareffekt på den långsiktiga sysselsättningen. Detta i synnerhet om också dendirekta skatten på arbete i form av egenavgifter och direkt inkomstskatt sänksungefär lika mycket. Det betyder sammanlagt en skattelättnad på arbete mednära 12 procentenheter.Av tabell 19 framgår också klart att redan en generell sänkning avarbetsgivaravgifterna för alla medför en kraftig stimulans för tjänste-sektorerna. Det är den offentliga sektorn och gruppen "övriga företag" (somfrämst består av tjänsteföretag) som är vinnare på en skatteväxling eftersomde förbrukar litet energi.De energiintensiva företagenTabell 19 visar också klart att den energiintensiva industrin ochtransportföretagen får en ökad skattebelastning vid en skatteväxling avden omfattning vi föreslår. Det är en i grunden avsedd effekt för attstimulera till en effektivare energianvändning i dessa företag och ocksåtill att påverka konsumtionsmönstret i samhället till nackdel för energiin-tensiva produkter och transporter. I kalkylen och i slutresultatet i tabell19 är både en effektivare energianvändning och en påverkan påkonsumtionsmönstret inräknade.För att få ett begrepp om storleksordningen av den ökadeskattebelastningen på de energiintensiva sektorerna kan denna ställas irelation till omsättningen i dessa sektorer. Den energiintensiva industrin(massa- och pappersindustri, järn- och stålverk, etc.) omsatte 1993storleksordningen , något beroende av hur den definie-ras. Den ökade skattebelastningen netto efter energibesparande åtgärderuppgår enligt kalkylexemplet (tabell 19) till avomsättningen. De genomsnittliga prishöjningar på sektorns produkterkommer att ligga något högre.Den ökade skattebelastningen på transportföretagen påverkar främstlastbilstransporterna. Lastbilstransporterna hade 1993 en samlad fraktintäktpå . Den ökade skattebelastningen enligt tabell 19motsvarar därmed, mycket grovt, av dagens omsättning.Den utländska konkurrensenDen ökade skattebelastningen på de energiintensiva företagen skulle intevara något problem om dessa inte var utsatta för utländsk konkurrenseller om de utländska konkurrenterna påverkades av sammaskatteomläggningar . Slutresultatet skulle då bli detavsedda: kraftiga incitament för energieffektivisering inom de berördabranscherna men sannolikt ändå ganska kraftigt höjda priser påprodukterna, som i sin tur skulle påverka det slutliga konsumtions- ochtransportmönstret i en mer resursbevarande och miljövänlig riktning.Som argument mot en så kraftig skatteväxling som vi föreslår brukaranföras att den bara leder till att miljöproblemen exporteras utomlands. Detär inte till någon nytta för miljön, i synnerhet om motsvarande industriutomlands inte är lika energieffektiv som den svenska. Dessutom försvinnerarbetstillfällen och exportinkomster i Sverige.Miljöpartiets och hela den internationella gröna rörelsens utgångspunkt äratt den nödvändiga omställningen till en långsiktigt hållbar samhälls-utveckling och produktion måste ske på bred front i hela världen. Det kräverinternationella överenskommelser om olika resursbevarande åtgärder ochockså om lämpliga styrmedel, där miljöinriktade skatter och avgifter är ett avde allra viktigaste inslagen. Mycket arbete pågår också i olika internationellasammanhang, bland annat inom FN och EU för att få till stånd överens-kommelser om sådana styrmedel. Tyvärr går det ganska sakta eftersometablerade intressen bedriver en stark lobbyverksamhet och många ländersnarare ser till sina kortsiktiga industriintressen än till den globalalångsiktiganödvändigheten.Miljöpartiet anser att i det här läget måste arbeta efter fleraparallella linjer. Vi skall naturligtvis vara starkt pådrivande i detinternationella arbetet. Men det går inte att alla länder bara passivt inväntarresultat från det arbetet. Miljöprogressiva länder måste också gå före och påegen hand införa åtgärder som sedan kan tjäna som exempel och dra andramed sig. Det kan i sin tur snabba på arbetet att få till stånd internationellaöverenskommelser.En sådan strategi betyder alltid en balansgång. , och andramiljöprogressiva länder, kan om de har effektiva företag ligga ett eller tvåsteg före de mer senfärdiga men kanske inte tre eller fyra, utan att det ledertill allt för stora tillfälliga konkurrensnackdelar för de energiintensivaföretagen. På lång sikt kommer en sådan strategi, där vi strävar efter att liggaett till två steg före andra länder, med säkerhet att vara en stor konkurrens-fördel för svenska företag. Den ökar omvandlingstrycket i svenskt näringslivoch främjar uppbyggandet av en näringslivsstruktur som kommer att bli alltmer konkurrenskraftig i framtiden.En liknande utveckling kommer säkerligen också att ske internationellt,först i många enskilda konkurrentländer och sedan på bred front genominternationella överenskommelser. Den exakta takten i genomförandet avskatteväxlingen får i verkligheten successivt anpassas efter utvecklingen iomvärlden så att ligger ett till två steg före.Genomförandet kan också leda till att det vidolika tillfällen blir nödvändigt att göra olika former av undantag ochtemporära nedsättningar för de mest utsatta företagen, i de fall därskatteomläggningar i utlandet sackar efter alltför långt. I kalkylen har vireserverat ett rimligt belopp för den typen av undantag och tillfälliganedsättningar.5.3 HushållenÄven kompensationen till hushållen (där vi också räknat inbostadsföretagen) skall i huvudsak ha inriktningen att minska skatten påarbete. En mindre del av kompensationen bör dock reserveras förfördelningspolitiska inslag och för lindringar i fastighetsbeskattningen.Tabell 20 Kompensation till hushåll (inkl bostadsföretag).MdkrTabell 20: (1997 2000 2005 2010 )Sänkningen av skatten på arbete bör i första hand ske genom att denuvarande och planerade egenavgifterna till sjukförsäkringoch pensionering avvecklas. I andra hand kan också den direktainkomstsskatten minskas, t.ex. i form av höjt grundavdrag som ges ensådan utformning att framför allt lågavlönade gynnas.