mot · GK02Kr246 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningKurdistan är ett sammanhängande landområde i MellerstaÖstern med en yta om ca 500 000 km2, lika stort somSpanien. Det ligger inom de fyra staterna , ,och gränser. De två stora floderna ochTigris rinner genom . De kurdiska bergen ochslätterna är rika på mineralier. De största oljekällorna ligger iKirkuk, och Khanaquin i den irakiska delen. Tioprocent av världens oljetillgångar finns i Kurdistan.Kurderna är ett indoeuropeiskt folk, ett av de äldsta i , somunder andra årtusendet f.Kr. vandrade in och slog sig ner i Zagrosbergsområden. Dagens kurder anses vara ättlingar till mederna, vilkaerövrade f.Kr. De nämns av den grekiske historikernXenofon i Anabasis skildring av de tiotusens återtåg.Det kurdiska språket tillhör den västiranska delen av den indoeuropeiskaspråkfamiljen och består av två huvuddialekter, kurmanji och sorani.Språket är inte besläktat med de arabiska och turkiska språken.Det exakta antalet kurder i är svårt att bestämma.Kurderna själva uppger att de är mellan 25 och 30 miljoner. Tolkningen avoberoende källor, de flesta , anger ca 20 miljoner. Fördelningenenligt dessa siffror är 10 miljoner i , 5 miljoner i , 4 miljoner iIrakoch 800 000 i . Därtill kommer ca 250 000 kurder i före dettaSovjetunionen och 700 000 i exil.Flertalet av kurderna i före detta stater är ättlingar till denomader och flyktingar som före flydde norrut i sambandmed de många krig som drabbade . De deporterades underStalintiden till olika republiker. Det finns även kurder i IsraelochLibanon.Ca 75-80 procent av befolkningen i är kurder. De övriga 20-25procenten är folkgrupper som funnits där sedan kortare eller längre tid.Folkgrupper som levt i området sedan långt tillbaka är armenier, assyrier ochchaldians. Turkmener har en kortare historia i området och ländernascentralmakter har soldater och tjänstemän i Kurdistan.Kurdernas historia sedan1800-talet i korthetUppkomsten av nationalstater i påverkade folken idet ottomanska väldet. Ottomanerna förlorade ochEgypten under1800-talet. Upproret spreds till armenier,kurder och till araberna som fick stöd av ,och . Strategiska och ekonomiskaintressen fanns alltid i bakgrunden. Vid det första kurdiskaupproret 1880-1882 befriades ett stort landområde mellansjöarna och . Upproret slogs ner av ottomanskaoch persiska trupper. Efter styckades detottomanska riket upp. , , , ochLibanon blev nya stater, en del under någon avsegrarmakternas mandat.Konflikterna i dagens har sin grund i de statsbildningarsom då upprättades. För kurderna innebar det att de nya gränserna deladesläkter, stammar, byar, uråldriga betesmarker och kulturområden.Kurdernas kulturI det av godtyckliga statsgränser splittrade harmusiken kommit att spela en central roll. De historiskakrönikorna, de episka dikterna och den lyriska poesin hartonsatts och därigenom lättare kunnat bevaras. De modernapolitiska visorna knyter an till de klassiska författarna och derevolutionära poeterna från 1300-1700-talen, vilkas verklever vidare i den rika muntliga traditionen.Kurderna - folk utan eget landKurderna anses vara ett av världens största etniska folk utaneget land. Inget av de länder som härskar i Kurdistanhar gett kurderna språkliga och kulturella rättigheter. Undersovjettiden fick kurderna där ekonomiska förutsättningar tillett kulturcentrum, så även i under Mitterrandsregering.I finns mer än 20 000 kurder, en etnisk minoritet som inte harnågot hemland varifrån de kan få impulser till att bevara och utveckla sittspråk och sin kultur.FN har utropat till ursprungsfolkens årtionde. Det betyder intebara att varje land skall värna om sina ursprungsfolk utan att vi alla haransvar för att ursprungsfolkens språk och kultur inte försvinner. Eftersomregimerna i kurdernas hemländer ofta målmedvetet arbetar för att utplånakurdernas språk och kulturarv blir det än viktigare att kurder som ärvåra samhällsmedborgare ges möjligheter att bevara och utveckla sitt språkoch sin kultur. Våra invandrarpolitiska mål - jämlikhet, valfrihet ochsamverkan - är motsatsen till den assimileringspolitik som bedrivs ikurdernas hemländer.Kurdiskt kulturcentrumDet finns ett starkt intresse bland kurder och andra somintresserar sig för ursprungskulturer att samla,katalogisera och arkivera kurdiska kulturskatter som i utspridda i olika länder. Det kurdiska folket saknar enmotsvarighet till riksarkiv. Ett kulturcentrum kan bl.a.användas för forsknings- och biblioteksverksamhet. Denkurdiska kulturen angår inte bara kurder - den angårmänskligheten. Centrumet skulle ge möjligheter även för enicke-kurdisk allmänhet att möta en av äldstakulturer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett kurdiskt kulturcentrum i och att regeringentill återkommer med förslag om hur kulturcentrumet kanförverkligas.