mot · GK02So426 · 1996-10-07 00:00:00 — Gå vidare medhandikappreformenCenterpartiets utgångspunkt är ett samhälle för alla, där allamedborgare behandlas med samma respekt. Människor medhandikapp ska kunna verka i samhället som aktivamedborgare, vilket innebär att alla skall ha möjlighet tillarbete, utbildning och en varierande och rik fritid.Handikapputredningen påvisade att detfortfarande återstår stora klyftor mellan människorna i samhället. De medolika handikapp har stora svårigheter, när det gäller grundläggande frågorsom bostäder, arbetsliv och kommunikationer. De handikappade harfortfarande svårigheter att ta del av samhällets informations- och medieutbud,och problem med tillgängligheten begränsar dessutom möjligheterna till enrik och varierande fritid.Att undanröja problem, som hindrar människor från att aktivt kunna ta del isamhället, är en viktig jämlikhetsfråga. Nuvarande svåra situation påarbetsmarknaden och underskotten i statsfinanserna riskerar dessutom attklyftorna kan komma att öka. Detta, trots de värdefulla insatser som gjorts ioch med assistansreformens genomförande. Även om vi inte kan tillföraytterligare resurser, så måste ändå förbättringar göras genom effektiviseringarinom det rådande systemet.Den totala handikappomsorgen måste utformas så generell som möjligtutan onödig behovsprövning och detaljstyrning. Om vi genom en godsamhällsplanering kan öka de handikappades tillgänglighet generellt, blirdetta kostnadseffektivare jämfört med olika särlösningar. De generellalösningarna ska främst gälla tillgängligheten till bostadsmiljön,transporter/kollektivtrafik och till arbetslivet. Kostnader för övrigt inomsektorn, som fritidsaktiviteter, idrott, kultur etc, skall finansieras utifråntjänster/varor och avgifter och pris betalas av den som utnyttjarverksamheten. anser att vi på detta sätt bättre tillgodoser defunktionshindrades behov.I handikapputredningens slutbetänkande Ett samhälle för alla finns förslag idenna riktning, och förslagen berör åtta stora samhällsområden somsamhällsinformation, bostäder och miljö, kommuner för alla, kultur ochmedier, resor, tele, näringsverksamhet och arbetsliv. De övergripandeskyldigheterna regleras i de lagar som finns inom respektive sektor.En av de bärande delarna i var reformen som gavmöjligheter till personlig assistans för handikappade med svåra funktions-hinder. Denna reform har stor betydelse eftersom den inneburit att mångahandikappade har fått ett friare och mera självständigt liv. Centerpartietställde sig positivt till denna reforms genomförande och vi anser att den är ettviktigt steg för att skapa ett mera jämlikt och värdigare liv för alla.Assistansreformen visade sig tyvärr bli mycket kostsammare än vad somkunde förutses när den infördes. För att inte äventyra hela assistansreformensgenomförande blev det nödvändigt att göra vissa regelförändringar. Dessaförändringar har dock inte inneburit att några som har rätt till personligassistans går miste om denna.Genom inrättandet av en handikappombudsman har de funktionshindradesställning i samhället också stärkts. har motionerat omutökade befogenheter för handikappombudsmannen om rätten att föra talan idomstol. I en promemoria från föreslås atthandikappombudsmannen skall få en processförande roll, när det gällerdiskriminering av funktionshindrade i arbetslivet.Ansvaret för lagar som rör handikappområdet ligger på olika departement,och det kan finnas risk för att de olika frågorna prioriteras olika inomdepartementen. Regeringen bör därför ta ett helhetsgrepp och utarbeta en planför genomförandet både av lagförslagen och övriga förslag i handikapp-utredningens slutbetänkande. Detta bör ges regeringen till känna.Handikapputredningens förslag bygger på att varje sektor i samhället,privat som offentlig, ges ett lagstadgat ansvar för att respektive sektors utbudav service och tjänster blir tillgängligt för funktionshindrade, likvärdigt medandra innevånares möjligheter. Utvecklingen mot mera målstyrning avverksamheter, nödvändiga effektiviseringar i offentlig verksamhet ochkonkurrensutsatthet kan riskera att de funktionshindrades livsvillkor hamnar iskymundan. Vi måste noga följa och uppmärksamma denna utveckling så attvi inte förstärker de klyftor som handikapputredningens kartläggning pekadepå så att vi inte cementerar orättvisorna.AssistansreformenDen viktigaste åtgärden, , för handikappademed funktionshinder är reformen om personlig assistans.Centerpartiet medverkade i regeringsställning till attgenomföra denna reform, som innebär stöd och service tillvissa funktionshindrade (prop 1992/93:159), s.k. personligassistans. Reformen har mottagits mycket positivt och har fördem med svårast handikapp inneburit avsevärt förbättrademöjligheter till ett självständigt, tryggare och rikare liv.Detta visar bland annat utvärdering avassistansreformen.För många handikappade har vardagslivet väsentligt förenklats. De fickmöjlighet att själv välja sin assistent, att handlägga anställningar och därmedkunna skapa en mera normal tillvaro. Många handikappade har ocksåutnyttjat möjligheten att ingå i ett kollektiv, där anställning av personal ochdet ansvar det innebär att vara arbetsgivare, handlagts av kollektivet.Assistansreformen har också inneburit ökad trygghet och avlastning för deanhöriga. Eftersom behoven för de funktionshindrade är mycket skiftande,har assistansreformen gjort det möjligt att utforma stödet utifrån denenskildes behov.Under våren 1996 behandlade propositionen Vissa frågor ompersonlig assistans. Denna proposition var föranledd av kraftigt ökadekostnader för assistansersättningen, som inte kunde förutses före reformensgenomförande accepterade en besparing på 215 miljonerkronor, som vi medverkade till vissa förbättringar i assistans-reformen och att det inte ska ske några förändringar i den personkrets som harrätt till personlig assistans.Riksdagens beslut innebär bland annat att redovisningen av assistans-verksamheten i fortsättningen ska ske strikt skild från annan kommunalverksamhet och vi avvisade därmed att verksamheten kommunaliserades.Den tidsram, inom vilken beviljade assistanstimmar kan utnyttjas, höjdes , jämfört med regeringens förslag. Genom dessaförändringar får vi en bättre kontroll över reformens kostnader och det medföringen nämnbar inskränkning i den funktionshindrades frihet att självdisponera assistansersättningen.Genom aktiva medverkan är nu assistansreformen utformadså att psykiskt funktionshindrade även i fortsättningen får tillgång tillpersonlig assistans med assistansersättning. Assistansersättningen kan ävenutgå då den funktionshindrade vistas i barnomsorg, skola eller annan dagligverksamhet när det föreligger särskilda skäl för detta. De förändrade reglernaträdde i kraft . För att klargöra hur beslut omjusteringar i assistansreformen tillämpas i verksamheten anser Centerpartietatt det bör göras en uppföljning och utvärdering inom rimlig tid. Detta börges regeringen till känna.SamhällsstrukturSamhället har radikalt förändrats, storskaligheten ochkoncentrationen har medfört att avstånden mellan boende,arbete och service har ökat. I många kommuner ochbostadsområden ökar segregationen och isolering drabbarsärskilt hårt de människor som av olika skäl är beroende avatt leva och vistas i omedelbar närhet till sin bostad.Värst drabbar detta barn, äldre och människor med olikaformer av handikapp.I många utredningar påtalas vikten av att både bostäder och utemiljöermåste göras tillgängliga och användbara även för personer medfunktionsnedsättningar. Tillgänglighetsaspekterna måste få en ökaduppmärksamhet i kommunernas planering. Beslutsfattare och tjänstemän pådet lokala planet måste ges ökade kunskaper om funktionshinder ochtillgänglighet. I detta sammanhang är det också viktigt att vi uppmärksammaroch beaktar människor som har allergiska problem.Ofta har handikappanpassning i allt för hög grad enbart handlat omtekniska och ekonomiska frågor. Detta perspektiv måste vidgas. En perfektteknisk tillgänglighet kan i vissa fall innebära en total isolering.Centerpartietanser därför att samhällsplaneringen också måste omfatta ett socialtperspektiv. Det innebär att vi alltid ska prioritera en god social miljö, så attmänniskor kan må bra och hålla sig friska. En god fysisk miljö ska innehållamötesplatser med bra tillgänglighet för alla och där människor kan känna sigtrygga. Samhällsplaneringen måste i högre grad utgå från människors behovav social närhet. Samhällsplanerarna behöver en bättre utbildning i dessafrågor för att bättre svara upp mot behoven.Från passiv medverkan tillaktiv påverkanEtt aktivt medborgarinflytande är en tillgång isamhällsplaneringen. I detta arbete ärhandikapporganisationernas medverkan mycket värdefulloch helt nödvändig. I kommunerna finns handikappråd, sompå varierande sätt fungerar inom respektive kommun. En delhandikappråd har möjligheter att aktivt vara med ochpåverka de kommunala besluten, medan andra enbartinformeras om redan fattade beslut. anser atthandikappråden ska ges möjligheter att vara aktiva ibeslutsprocesserna för att kunna påverka de kommunalabesluten redan när planeringsarbetet påbörjas. Detta innebäratt funktionshindrade medborgare redan i inledningsskedetkan delta i planeringsarbetet, vilket kan medföra att mångapraktiska problem kan undvikas redan i inledningsskedet.Socialtjänstens möjligheter att påverka planeringsarbetet bör förstärkas ochtydliggöras. Den nya socialtjänstlagen bör innehålla tydligare bestämmelser,om roll i den kommunala planeringen. Vi måste på ett bättresätt än tillvarata kunskaper och erfarenheter om olikasociala förhållanden i kommunerna. De ska på ett tidigt stadium tillförasplaneringen så att adekvata åtgärder kan vidtas för att skapa och bevara godalivsmiljöer som är tillgängliga för alla. Detta bör ges regeringen till känna.UtbildningI ett jämlikt samhälle har alla oavsett handikapp rätt till engod utbildning. När vi planerar utbildningen förhandikappade är det viktigt att de funktionshindradesindividuella behov särskilt uppmärksammas.Detta har också varit vägledande när samhället fastställtmålsättningar för utbildningspolitiken. En viktig målsättning är att alla eleverska ges undervisning inom samma skolform - i en skola för alla. Inriktningenhar också varit att de elever som har funktionshinder ska få sina behovtillgodosedda genom särskilda stödåtgärder inom ramen för den vanligaskolan, och i första hand i en vanlig klass.Ansvaret för skolan har flyttats över från staten till kommunerna, vilketinnebär att mål- och resultatstyrning för skolpolitiken nu är en kommunalangelägenhet. vill framhålla vikten av att det i kommunernasskolplaner anges tydliga mål för hur elever med handikapp ochfunktionshinder kan ges en, jämfört med övriga elever, likvärdig skolgång.Målsättningarna ska vara tydliga, så att de kan utvärderas, och en särskildbudget utarbetas för de särskilda åtgärderna. Denna koppling mellan budgetoch åtgärder är helt nödvändig för att skollagens målparagraf om en likvärdigskola ska kunna uppnås. Om inte detta sker blir det nödvändigt att införa"öronmärkning" av resurser för barn med särskilda behov och att skollagenskärps så att den verkligen garanterar alla elever en likvärdig utbildning.Detta bör ges regeringen till känna.När skolpolitiken nu har decentraliserats och organiseras utifrån mål- ochresultatstyrning, är det viktigt att det sker en tillsyn av hur skolornafungerar.Idag fungerar inte denna tillsyn tillfredsställande, vilket kan utläsas irapporterna Tillsyn av skolan samt - central myndighet i ny roll. Idessa kritiseras för att det saknar en organisation som möjliggöratt tillsynen av skolan kan ske på ett effektivt och bra sätt. Regeringen måstedärför mycket aktivt följa upp hur tillsynen av skolan fungerar och ange hurde regionala undervisningsrådens roll kan utformas och utvecklas.Efter skolpliktens upphörande, har särskoleelever rätt att börja i denfrivilliga gymnasiesärskolan. En förutsättning för att eleverna ska få gå idenna frivilliga särskola är att deras hemkommuns särskolestyrelse gjort enbedömning att de inte kan gå i den vanliga gymnasieskolan (skollagen 6 kap7 §). Denna särskolas verksamhet kräver stora extrainsatser i förhållande tillövrig utbildningsverksamhet, eftersom studiemetodiken helt måste anpassastill olika handikappgruppers behov och förutsättningar. Även stor hänsynmåste tas till olika särlösningar inom grupperna då de oftast inte ärhomogena.Ämnesområdena blir mycket smala när de riktas till en begränsad menändå viktig grupp. Läromedelsproduktionen får små upplagor, något somleder till högre kostnader. Framställningen av materialet kräver ofta speciellteknik både vad gäller text och layout. Innehållet måste i stor utsträckningförtydligas och kompletteras med bilder. Uppläggningen av dessastudiematerial kräver en väl genomarbetad pedagogik och metodik.Utvecklingsstörda och afatiker har precis som andra behov av studier för sinpersonliga utveckling. Vi anser att de måste ges samma möjligheter tilländamålsenligt studiematerial som fysiskt handikappade har.Högre utbildning förfunktionshindradeYtterst få personer med funktionshinder studerar vidare viduniversitet och högskolor. Att elever med funktionshinderofta tvekar eller avstår från studier vid universitet ochhögskolor, visar de undersökningar som gjorts. Samhälletsmål om att alla ska ha samma rätt till högre utbildninguppfylls således inte. anser också att det finnsanledning att även se över formerna för högskoleprovet. Omdetta innebär en icke passerbar barriär för funktionshindrademåste det förändras och att hindren undanröjs.1995 gjordes en undersökning av blandhörselskadade och rörelsehindrade studenter. I denna studerades derasmöjligheter och hinder för högskolestudier. Utredningen kom fram till ochpoängterade några viktiga faktorer som påverkade dessa gruppershögskolestudier. Bland annat betonades vikten av tidig information ochvägledning i skolan om olika utbildningsvägar, förebildsinformation/kontaktpersoner, bättre kurskataloger och tillgången till en aktiv fritid.Centerpartiet anser det därför angeläget att en central instans tillsätts, somfår till uppgift att bevaka, följa upp, och utvärdera de handikappadeshögskolesituation. Den bör också ge råd och stöd och driva handikapp-frågorna utifrån den enskildes perspektiv och behov. Det övergripande måletför den svenska handikappolitiken, att uppnå full delaktighet och jämlikhet,ska vara vägledande. Ansvaret för att detta mål kan infrias åvilar helasamhället, men ytterst staten, kommunerna och landsting.Krav på ett nyttstudiestödssystemDagens studiestödssystem rymmer många olika former avstudiestöd med varierande ersättningar. Systemet ärkomplext och ansökningsförfarandet ställer stora krav på denenskilde individen. Detta innebär ofta ytterligare problem förpersoner med funktionshinder. Kunskapen omhandikappades villkor varierar dessutom mycket imyndighetsorganisationerna. Om olika handläggare gör olikabedömningar, leder detta till att studenter med likvärdigaförutsättningar kommer att studera med olika ekonomiskavillkor. Även prestationskraven i studiestödssystemet kan förvissa handikappade vara ett hinder. Det gäller bland annatstudenter som behöver delta i rehabilitering och därförperiodvis är frånvarande från själva studierna. De riskerar attkomma efter med studierna och kan på grund av detta nekasstudiestöd för kommande läsår.Studiestödsutredningen överlämnade sitt förslag till nyttstudiestödssystem. Förslaget skall remissbehandlas ochregeringen avser att återkomma till . anseratt det nya studiestödssystemet måste ta hänsyn till de speciella problem ochförutsättningar som funktionshandikappade har så att de på samma sätt somövriga studenter kan bedriva studier inom ett sammanhållet studiestöds-system. Detta bör ges regeringen till känna.IT, Radio och uttalar att människor medfunktionsnedsättning ska tillförsäkras delaktighet ochjämlikhet. har anslutit sig till dessa regler och hardärmed förbundit sig att uppmuntra medierna att göra sinatjänster tillgängliga för alla.Riksdagen har beslutat om en ny tillståndsperiod för SverigesRadio och i enlighet med proposition 1995/96:161. Ettgrundläggande mål för public service-företagen bör vara att de ordinarieprogrammen görs tillgängliga för personer med funktionshinder.Handikappade bör få möjligheter att ta del av nyheter, information ochunderhållning via TV och Radio.Programbolagen bör, enligt propositionen, under kommande tillstånds-period successivt öka tillgängligheten för funktionshindrade genom attutnyttja befintlig och ny teknik. Public service-företagen har också fått iuppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka tillgänglighetenför de funktionshindrade. Regeringen bör återkomma till med enredovisning av programbolagens insatser för funktionshindrade. Detta bör gesregeringen till känna.Regeringen har aviserat en proposition om digital TV, denna nya tekniksstora möjligheter att förmedla och göra specialprogram för funktionshindrade.Regeringen bör i planeringen för digitaliseringens genomförande se till att detblir utrymme även för denna typ av sändningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den nya informationstekniken, om den utnyttjas fullt ut, kommer att ge heltnya möjligheter för funktionshindrade. Personer med handikapp -funktionshinder, synskadade, döva eller talskadade - kan med hjälp av dennya tekniken få tillgång till information och delta i samhällslivet på ett nyttoch enklare sätt. Regeringen aviserade i IT-propositionen (1995/96:125 ) attHandikappinstitutet i samråd med berörda myndigheter och organisationerskall få uppdrag att utveckla ett program för detta. Regeringen böråterkomma till med en redovisning av hur detta arbete utvecklas.ArbeteRätten till arbete måste gälla alla grupper i samhället.Enskilda människors vilja till arbete är en omistlig grund fören positiv samhällsutveckling. Samhället måste kunnatillvarata handikappades arbetskapacitet, så att de genomeget arbete efter förmåga kan bidra till sin egen försörjning.Det är en mänsklig tragedi att vilja arbeta, men inte kunnaerhålla en anställning. Att öppna vägar till arbetslivet förmänniskor med funktionshinder är väsentligt för att nå målenom full delaktighet och jämlikhet.Den höga arbetslösheten är ett mycket allvarligt samhällsproblem. Bristenpå arbets- och sysselsättningsmöjligheter för funktionshindrade har varitpåtaglig även i våra senaste högkonjunkturer. Handikapputredningendiskuterade utförligt vilka arbetsmarknadspolitiska åtgärder som krävs för attstärka funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden. En enig utredningvalde att bygga vidare på det svenska systemet med lönebidrag tillarbetsgivare som anställer funktionshindrade. Även Psykiatriutredningenanslöt sig till detta synsätt.Under hela 90-talet har ett flertal åtgärder vidtagits för att förbättrasituationen på arbetsmarknaden. Antalet utbildningsplatser vid högskolan harkraftigt utökats. Flera förändringar och besparingar har gjorts inom vårasociala trygghetssystem. Dessa besparingar och förändringar har varitnödvändiga för att långsiktigt förbättra den ekonomiska situationen förSverige. Vi förlorar helhetsperspektivet över våra sociala trygghetssystem omvi ständigt tvingas till förändringar inom våra sociala trygghetssystem. När viförlorar helhetsgreppet över systemen, är risken stor att människor som harbehov av sociala trygghetssystem inte får ta del av dem, och istället falleremellan systemen. När maskorna i trygghetssystemen blir allt för stora,riskerar besparingarna att bli kontraproduktiva och följden blir ensamhällsekonomisk förlust. har i en särskild motion lagt förslagtill om en allmän arbetslivsförsäkring. Enligt kommeren sammanhållen arbetslivsförsäkring att motverka de risker som finns inuvarande sociala trygghetssystem.Under rådande svåra arbetsmarknadssituation, får handikapputredningensförslag om en ny lagstiftning om arbetslivets tillgänglighet för funktions-hindrade särskild stor betydelse och måste fullföljas. Detta bör ges regeringentill känna.Kunskaper omfunktionshinderMånga gånger, drabbas de med dolda funktionshinder ellersjukdomar av misstro och fördomar i sina kontakter medmyndigheter eller samhällets olika serviceorgan. Det beroroftast på att personalen saknar mera ingående kunskaper omolika handikapp och funktionshinder. I vissa situationer kandetta leda till felaktiga beslut för den enskilde. Personal inomvård, socialtjänst, arbetsförmedling och försäkringskassa harofta kontakter med handikappade. Det är viktigt att dessapersonalgrupper fortlöpande får vidareutbildning om olikafunktionshinder. Staten bör inom sina verksamhetsområdenprioritera sådan personalutbildning. Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomförandeplan för förslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av assistansreformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrades deltagande i samhällsplaneringen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om deltagande i kommunens planering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas skolplaner och tillsynsverksamhet,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiestödssystemet,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om programbolagens insatser för funktionshindrade,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om digital TV,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av IT-arbetet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslivets tillgänglighet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalutbildning om funktionshinder.