mot · GK02Fi214 · 1996-10-07 00:00:00 — Därför innebärägarspridningen att företagens livskraft och effektivitet ökar.Staten bör alltså gå vidare med ägarspridning och sälja ut statliga företag.Det minskar statsskulden och bidrar till att minska den offentliga sektornsandel av samhällsekonomin vilket är en grundförutsättning för att långsiktigtminska det totala skattetrycket.Skälen för privatiseringar är:- att renodla statens roll-- att sprida ägandet-- att skapa mer livskraftiga företag-- att skapa utrymme för nödvändiga investeringar i de företag som ärstatliga-- att minska statens räntebörda genom ett minskat upplåningsbehov-Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det anledning attgå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, iprincip enligt det program som antogs av hösten1991. Utöver dessa bör ytterligare företag som är hel- ellerdelägda av staten blir föremål för försäljning, helt ellerdelvis. Till dessa företag hör , ,, , och Nordbanken.Kristdemokraterna vill öka ambitionsnivån i utförsäljningenav statliga företag för att kunna nedbringa statsskulden ochräntebördan. Utförsäljningarna från den lista av företag somfastställdes av den tidigare regeringen bör genomföras så attränteeffekten minus uteblivna inleveranser blir 800 miljonerstörre 1997, 1 600 miljoner större 1998 och 2 400 miljonerstörre 1999.Ett flertal områden har ingen eller reducerad moms. Som exempel kannämnas att moms på spel och dobbel ger 2 miljarder, full moms på porto ger0,5 miljarder och finansmoms ger ca 2 miljarder. Vi föreslår att regeringenåterkommer med förslag som ökar momsintäkterna med sammanlagt 2miljarder under perioden.För att åstadkomma en anpassning till kretsloppsprincipen föreslår vi att enavfallsskatt införs enligt tidigare presenteradeförslag. Inkomstförstärkningen blir 1,65 miljarder under perioden.I motionen föreslås ett återinförande av vårdnadsbidraget. Av de bespar-ingar om ca 5 miljarder som kommunerna gör dras 2,6 miljarder in till staten.Av främst hälsopolitiska skäl föreslås en höjning av tobaksskatten som är0,2 miljarder högre än förslaget i propositionen.Vi motsätter oss förslaget att sänka skatten på kärnkraftsel och ökardärmed statens inkomster med under perioden.Regeringen föreslår en sänkning av skatten på maltdrycker som Kristde-mokraterna motsätter sig. Detta ger ökade inkomster på perår.Den sänkning av skatten på förmånsvärdet av tjänstebil som regeringenföreslår har för svag miljöprofil. föreslår att skatten påförmån av fritt bränsle skall baseras på 1,5 gånger marknadsvärdet, ochschablonen för nybilspriset blir . Detta ger årliga inkomster som är600 miljoner kr högre än i propositionen per år.Minskade inkomsterFör att utveckla tjänstesektorn och skapa nya jobb föreslår vien skattereduktion som i förhållande till regeringens förslagär mer omfattande både beträffande basen och nivån. Viräknar med ett skattebortfall som är 2 000 miljoner kronorstörre än regeringens , större1998 och större 1999.För att sänka skattetrycket föreslår en sänkning avfastighetsskatten till som finansieras med sänkta räntebidrag imotsvarande mån. Denna åtgärd är även ett led i att sänka företagsstöden ochminska skattebelastningen. växlas mellan sänkt skattoch minskat bidrag.Utöver detta föreslås en kompensation till de fastighetsägare som drabbatsallra värst av den fastighetsskattechock som regeringen arrangerat.Inkomsterna minskar med per år.En åtgärd som vittnar om bristande förståelse för företagandets villkor ärbeslutet att tidigarelägga redovisnings- och betaltidpunkterna för moms frånden 5 i andra månaden till den 20 efter redovisningsperioden. Dennu föreslagna ändringen av momsperioden gäller endast för företag med enårsomsättning under 40 miljoner. Vi föreslår en återgång för samtliga företagtill de tidigare reglerna för momsinbetalning. Inkomsterna beräknas minska med 1998 och 1999.Samma okänslighet för negativa effekter visas i förslaget att förlängaarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen till en månad. Att företagen utantillräcklig kompensation skall ta ansvaret för de anställdas sjukförsäkringunder en hel månad kommer inte endast att ha en hämmande effekt pånyanställningar, det finns dessutom risk att många känner sig tvingade attforska i de arbetssökandes sjukdomshistoria. Detta kommer att ökautslagningen av svaga grupper. Detta medför minskadeinkomster på under perioden.Den höjning av förmögenhetsskatten på risksparande som föreslås genomatt beräkningsunderlaget för noterade aktier skall höjas från 75 till 100procent avvisas. Effekterna blir minskat svenskt enskilt aktieägande och ökatkollektivt, institutionellt ägande. Minskade inkomster beräknas till ca 400milj under perioden.Införandet av värnskatten var en olycklig höjning av marginalskatternasom urholkar effekterna av skattereformen. vill iställetslopa grundavdraget vid statlig inkomstskatt. Detta ger minskade inkomsterpå netto 2,5 miljarder år 1997 och 1998.Riskkapitalförsörjningen är ett av huvudproblemen för mindre ochmedelstora företag. föreslår därför att dubbelbe-skattningen på riskkapital avskaffas i två steg. 1997 sänks utdelningsskattentill för att helt avskaffas. Därmed uppnåslikvärdiga villkor mellan riskfritt sparande i bank och risksparande iaktiebolag. Inkomsterna minskar 1997 med 3.250 miljoner 1997 och 3.000miljoner kronor netto utöver regeringens lindring för de onoterade bolagende följande åren.Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor exportav patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. Kristdemo-kraterna vill därför befria royaltyinkomster från skatt förattdärefter beskattas som inkomst av kapital. Beräknat inkomstbortfall 50miljoner kr under perioden.För att öka det personliga engagemanget och ägandet vill Kristdemo-kraterna uppmuntra företagen att ge vinstandelar till sina anställda. Därförbör den särskilda löneskatt som föreslås för anställdas vinstandelar avvisas.Inkomstbortfallet beräknas till från och med 1998.Höjda taxeringsvärden på boende skapar stora problem för många, inteminst gifta pensionärer som sambeskattas i förmögenhetshänseende.Kristdemokraterna vill slopa sambeskattningen i förmögenhetsskatten,som vi avvisar höjningen av fribeloppet. Nettobortfallet beräknastill 150 milj. under perioden.Som finansiering av sänkningen av förmånsskatten på tjänstebil föreslås ipropositionen en höjning av marginalskatten genom att skiktgränsen ibrytpunkten inte räknas upp. Inkomsterna minskar då med900 miljoner 1997 och 1.000 miljoner 1998 och 1999.För att öka det personliga pensionssparandet återställs avdragsrätten på ettbasbelopp. Inkomsterna minskar med per år.För att rädda kvar en svensk yrkesfiskarkår föreslås ett yrkesfiskeavdragsom minskar inkomsterna med per år.För att stärka kompetensutvecklingen föreslås inrättandet av individuellautbildningskonton med rätt till viss skattefri avsättning. Inkomsternaberäknas minska med 1997, 500 milj. kr 1998 och 700 milj.1999.Kristdemokraterna föreslår att egenavgifterna minskas med 1,5 procentmer än i propositionen. Detta minskar statens inkomster med per årunder perioden.I motionen föreslås att momsen på barnböcker slopas. Detta minskarinkomsterna med under perioden.Kristdemokraternas förslag till statsbudget budgetåret 1997199719971997Utgiftsområderegeringenkd (förändring)kd totaltTusental kronor1. Rikets styrelse3 781 330-70 0003 711 3302. Samhällsekonomi och finansförvaltn.3 807 5563 807 5563. och uppbörd5 714 708200 0005 914 7084. Rättsväsendet20 824 537300 00021 124 5375. samverk.2 757 2032 757 2036. Totalförsvar42 372 64215 00042 387 6427. Internationellt bistånd11 002 2001 968 00012 970 2008. Invandrare och flyktingar3 453 0883 453 0889. Hälsovård, sjukvård och soc. omsorg23 721 7871 145 00024 866 78710. vid sjukdom och handik.35 833 282-600 00034 233 28211. vid ålderdom63 975 0001 . för familjer och barn35 161 0501 774 00036 935 05013. vid arbetslöshet35 250 384-1 400 00033 850 38414. och arbetsliv52 046 499-3 958 08348 088 41615. Studiestöd16 884 088-2 065 57114 818 51716. Utbildning och universitetsforskning25 357 109-310 00025 047 10917. Kultur, medier, trossamf. och fritid7 161 59093 5007 255 09018. Samhällsplan, bostadsförsörj. och bygg33 368 197-338 00033 030 19719. Regional utjämning och utveckling3 726 0213 726 02120. Allmän miljö- och naturvård1 329 871165 0001 494 87121. Energi474 151474 15122. Kommunikationer25 063 442-50 00025 013 44223. Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. näringar13 324 084219 00013 543 08424. Näringsliv2 859 744506 3003 366 04425. Allmänna bidrag till kommuner83 612 000-2 600 00081 012 00026. Statsskuldsräntor m.m.104 155 000-800 000103 355 00027. Avgiften till Europeiska gemenskapen20 525 00020 525 000SUMMA UTGIFTSOMRÅDEN - uo 26573 386 563-4 970 854568 415 709Socialförsäkringar (ATP, delp., arb.sk.förs. )131 957 000-2 250 000129 707 000Minskn. av anslagsbehållningar6 000 0006 000 000Budgeteringsmarginal11 212 00011 212 000Totalt staten - uo 26722 555 563-7 220 854715 334 709Utgiftstak inkl. soc.försäkringssektorn723 000 000-2 000 000721 000 000Statens inkomster622 227 000-4 345 000617 882 000Statsbudgetens utgifter (uo 01-uo 27)677 541 563-5 770 854671 770 709Beräknat underskott-55 314 5631 425 854-53 888 709Budgetöversikt 1998 och 1999Preliminära anslag i förhållande till regeringens prel. anslag (+/-)Miljoner kronor, löpande priser19981999regeringenkdregeringenkd1. Samhällsekonomi och finansförvaltn.283428833. Invandrare och flyktingar367537129. Hälsovård, sjukvård och soc. vid sjukdom och handik.36578-250038317-325011. för familjer och barn36538133437171140313. Utbildning och universitetsforskning25811-44026435-35017. Kultur, medier, trossamf. Samhällsplan, bostadsförsörj. Regional utjämning och utveckling3558346120. Allmän miljö- och naturvård1174300113930021. Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner83662-260083762-260026. Avgiften till Europeiska gemenska pen2153522515Summa utgiftsområden (exkl. uo 26)564638-9638567873-6667Soc.förs.sekt. vid sidan av statsbudgeten136712-3 500142082-5 250Minskning av anslagsbehållningar40002000Budgeteringsmarginal1451322496Totalt staten - uo 26719863-13 138734451-11 917Statsbudgetens utgifter (uo 01-uo 27) 667601-11 238669267-9 067HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de riktlinjer för den ekonomiska politiken som angesi motionen,2. att för beslutar om fördelning av utgifternapå utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att för budgetåren 1998 och 1999 godkänner den preliminärafördelningen i motionen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer förregeringens budgetarbete,4. att för godkänner beräkningen i motionen avstatsbudgetens inkomster,5. att för antar de förslag till förändringar ianslagsbehållningarna som anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag om offentliga tillfälliga arbetenför äldre arbetslösa,17. att avslår regeringens förslag om ändringar i lagen(1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid1996-1999 års taxeringar,8. att avslår regeringens förslag om sänkt skatt på kärnkraftsel,9. att avslår regeringens förslag om sänkt skatt på maltdrycker,10. att beslutar om höjd skatt på tobak med ytterligare 200miljoner kronor,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en halvering av den totala arbetslösheten ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den avregleringsdelegation som tillsattes under den förramandatperioden skall slutföra sitt arbete,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av all statlig teknikupphandling bör kanaliseras tillsmå och medelstora företag,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal samverkan kring arbetslösheten,116. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomsarbetslösheten,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av sparande,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förtidspension fr.o.m. ersätts med förtida uttagfrån egen pension,319. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successivt höjd reell pensionsålder,320. att beslutar om ett återförande av utbildningsbidrag medlåneandel i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet,121. att avslår regeringens förslag om att använda medel frånforskningsstiftelserna för att finansiera forskning inom utgiftsområdena 16,20 och 24,22. att avslår regeringens förslag till individuella inkomstgränseri bostadsbidragen,423. att beslutar att höja den bidragsgrundande bostadsytan ibostadsbidragen i enlighet med vad regeringen tidigare föreslagit,424. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s miljöstödsprogram skall användas fullt ut,25. att beslutar om en höjd moms på livsmedel i enlighet medvad som anförts i motionen,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av statliga företag,27. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avmomsreglerna att momsintäkterna kan öka i enlighet med vad som anförts imotionen,28. att hos regeringen begär förslag till införande av enavfallsskatt i enlighet med förslag,529. att beslutar om återinförande av vårdnadsbidrag i enlighetmed de regler som gällde 1995,330. att beslutar om ett slopande av grundavdraget vid statliginkomstskatt,31. att beslutar om ett återställande av avdragsrätten förpensionssparande till ett basbelopp,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett särskilt yrkesfiskeavdrag,533. att beslutar om sänkta egenavgifter .