mot · GJ02K29 · 1996-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:133 Några frågor om rättsprövning m.m. Nya grundförutsättningaravseende rättsläget i Sverigeför tillämpningen avrättsprövningslagenRegeringsrättens praxis visar med all tydlighet att denprövning som görs inom rättsprövningsinstitutet enbart är enlaglighetsprövning. Visserligen görs en bedömning av faktaoch en bevisvärdering, men endast för att kunna bedömahuruvida det prövade beslutet ryms inom den"handlingsfrihet" som lagstiftaren givit beslutandemyndighet. På miljörättens område är övervägande delen avreglerna av sådant slag att de beslutande myndigheterna hareller förefaller ha en betydande handlingsfrihet vid sittbeslutsfattande. Av detta följer i praktiken att enlaglighetsprövning av sådana beslut mycket sällan kan ledatill en ändring av ett beslut.Den prövning som görs enligt rättsprövningslagen kan alltså inte sägasvara "allsidig", utan det är frågan om ren laglighetsprövning som i praktiken,åtminstone vad gäller miljörättsliga frågor, inte medför någon reell möjlighetför en enskild att få sin sak materiellt prövad på ett sätt som kan medföranågon ändring till hans fördel.Då det klart framgår av praxis att den tolkarEuropakonventionens krav enligt artikel 6 på så vis att en allsidig prövningav frågan ska ske i den domstol som prövar frågan, uppfyller det svenskarättsprövningsinstitutet inte konventionens krav på domstolsprövning. Denmateriella ändring som kan fås till stånd beslutas dessutom av den myndighetsom meddelat beslut för vilket rättsprövning begärdes. Regeringsrätten harnämligen endast att upphäva och återförvisa ett beslut.Då numera är gällande i som svensk lag,uppkommer frågan huruvida Regeringsrätten med hänsyn härtill anser sigkunna eller rentav böra utvidga sin prövning inom ramen för rättsprövnings-institutet och pröva den materiella frågan i en ansökan i hela dess vidd ochinte enbart göra en restriktiv laglighetsprövning i sakfrågan.I förarbetena till rättsprövningslagen (prop. 1987/88:69 s. 24) finns ettmycket intressant uttalande, som är av viss betydelse i detta sammanhang.Där sägs nämligen att prövningen inte skulle avse en tillämpning avEuropakonventionens artiklar, eftersom dessa inte utgör någon del av vårinhemska rättsordning. Av uttalandet framgår att rättsprövningslagenbegränsades eftersom vid tillfället inte var rättsligtgällande i . Att inte strikt tillämpa en lagtext torde kräva att mycketspeciella skäl föreligger och framförallt när lagtexten står i strid med vadsom kommit till uttryck i lagens förarbeten. Sådana skäl kan, med hänvisningtill uttalandet i förarbetena till rättsprövningslagen, anses föreligga i dethärhänseendet. Med stöd av detta uttalande - då numera ärgällande svensk rätt - borde Regeringsrätten tillämpa rättsprövningsinstitutetpå ett sätt som överensstämmer med kraven enligt ,genom att utvidga sin materiella prövning av ansökan och pröva frågan i heladess vidd. Då Regeringsrätten inte torde anse sig ha tillräckligt stöd för ensådan tillämpning anser jag att regeringen, med hänsyn till att lagen grundarsig på ett helt annat rättsläge än det som råder, omarbetar lagenoch ändra den på sätt som bättre överensstämmer med numera gällandesvensk rätt.Den allsidiga prövning av sakfrågan som ska göras enligt konventionenkräver opartiskhet och att domstol, och inte tidigare beslutande myndighet,ska avgöra sakfrågan.Begreppet "civila rättigheteroch skyldigheter"Regeringen har i propositionen gjort bedömningen atträttsprövningslagens tillämpningsområde intebör utvidgas, dvs. att rättsprövningen skall omfatta ävengynnande föreskrifter, t.ex. rätten till statliga lån och bidrag.Regeringens motivering måste anses något motsägelsefullinte minst mot bakgrund av att numerablivit svensk lag. När både Regeringsrätten och Högstadomstolen klart uttalat att den europeiska rättspraxis somutvecklats starkt talar för att rätten till de ifrågavarandeekonomiska bidragen bör anses röra civila rättigheter ikonventionens mening kan jag inte finna annat än attregeringens bedömning är felaktig. Jag anser således att dennuvarande inskränkningen såvitt avser hänvisningen irättsprövningslagen till 8 kap. 3 § regeringsformen ändras tillatt omfatta inte bara åligganden utan även rättigheter.Partsbegreppet irättsprövningslagenEndast den som har ett visst intresse i saken skall kunnaansöka om rättsprövning. Vederbörande skall ha varitsökande, klagande eller annan part i förvaltningsärendet.Begreppet part skall enligt motiven ges samma betydelsesom begreppet har i förvaltningsrätten. Regeringsrätten har iett flertal ärenden avvisat ansökningar om rättsprövning medhänvisning till att den sökande personen inte varit part iförvaltningsärendet. Som exempel kan nämnas följandedomar av regeringsrätten: I regeringsrättens dom RÅ 1994not 59 avvisades ansökan om rättsprövning - som gälldebeslut om avslag på ansökan till bergtäkt enligt ML - på dengrunden att sökandena av rättsprövning inte varit parter iärendet hos regeringen. I regeringsrättens dom RÅ 1994 ref96 var det bl.a. fråga om behörighet att ansöka omrättsprövning av beslut som regeringen meddelat i ärende omtillstånd enligt 4 kap. NRL, respektive ärende där regeringenenligt 11 kap. 3 § VL förbehållit sig prövningen avtillåtligheten av vattenföretag. Angående frågan ompartsställning enligt NRL gjordes den bedömningen attnågons egenskap av sakägare enligt ML inte i sig medför atthan får ställning som part i ärendet hos regeringen omtillstånd enligt NRL. Härvid uttalades följande. Av 4 kap. 3 §NRL följer att regeringens tillståndsprövning ska grundas påen sammanvägning av de samhällsintressen som berörs. Detbetyder bl.a. att miljöskyddsintresset, som ansetts böra mätasstor vikt vid prövningen, ska vägas samman medarbetsmarknadspolitiska och andra allmänna intressen. Denomständigheten att en enskild person berörs av en prövadanläggning på ett sådant sätt att han är sakägare enligt MLkan - mot bakgrund av tillståndsprövningens syfte ochinriktning - inte i sig anses medföra att han får ställning sompart i ärendet hos regeringen om tillstånd enligt NRL. Denomständigheten att sökanden yttrat sig hosKoncessionsnämnden eller - självmant eller efter remiss - iregeringsärendet kan inte heller medföra att han intagitställning som part i ärendet. I regeringsrättens dom RÅ 1993not 203 fann regeringsrätten att Miljögruppen i Åby, och Gruppen för miljöriktiggenomfart inte ansågs berörda av beslut angående arbetsplanför väg E 4:s förbifart i , på sådant sätt att de haderätt till rättsprövning.I , artikel 6, föreskrivs att envar skall har rätt tilldomstolsprövning, bl.a. när det gäller hans civila rättigheter och skyldigheter.Regeringsrätten har i sitt remissyttrande bl.a. pekat på att förutsättningen ompartsställning i vissa förvaltningsärenden som skall bli föremål förrättsprövningen inte korresponderar väl med uttrycket "envar" i artikel 6. Och frågan är särskilt brännande när det gällerfrågor enligt , naturresurslagen samt vattenlagen.Sakberättigad på miljörättens område är den som enligt en viss lag ärberättigad till ersättning eller har rätt att få till stånd skyddsåtgärder ellerandra försiktighetsmått eller förbud mot en viss verksamhet.Emellertid finns det även rättssubjekt vars intressen lagen väl avser attbevaka, men där intresset inte anses motivera samma rättsliga skydd. Hur nära ska man bo en planeradgenomfartsled för att anses vara berörd av planen? Varken lagtext ellerförarbeten ger klara besked.Med hänvisning till vad Regeringsrätten anfört i sitt remissyttrandeförordar jag att regeringen bör se över partsbegreppets förenlighet medartikel 6 i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rättsprövningslagen bör omarbetas och ändrastill att omfatta även prövning av den materiella frågan i dess helhet såatt tillämpningen bättre överensstämmer med Europakonventionenoch svensk rätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den nuvarande inskränkningen såvitt avserhänvisningen i rättsprövningslagen till 8 kap. 3 § regeringsformenmodifieras till att omfatta inte bara åligganden utan även rättigheter.