mot · GK02A712 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk lag ger arbetsmarknadens parter rätt att brukastridsåtgärder av ett slag och i en utsträckning som inte ärförenligt med den typ av samhälle och den tid vi lever i. Påalla andra områden finns en uttalad strävan att lösakonflikter utan att skada varandra genom att avstå från attbruka våld. Denna strävan är i sig uttryck för en process moten ständigt högre grad av civilisation som knappast någon - ivarje fall inte öppet uttalat - vill motsätta sig.Det moderna samhället med en alltmer sofistikerad integration - bådenationellt och internationellt - har blivit alltför sårbart för öppna konflikter påarbetsmarknaden. Det är inte längre möjligt att begränsa skadeverkningarnatill de stridande parterna. I snart sagt alla sådana konflikter uppstår skadorförtredje man. I bland är skadorna för tredje man de i särklass största, medanframför allt arbetstagarna kan begränsa den egna skadan genom att endast taut några nyckelgrupper i konflikt. I en del konfliktsituationer kan man noteraett direkt syfte att dra in tredje man och på det sättet försöka utöva ett tryckpå motparten.Ett annat sätt att fördjupa konflikten är att vidga den till områden somprimärt inte omfattas av konflikten för att på detta sätt åstadkomma störstamöjliga direkta och indirekta skada.Den spärr som ligger i möjligheten att få en konflikt förklarad somsamhällsskadlig har visat sig i det närmaste obsolet och kan därför bortsesfrån.Lagar och institutionella förhållanden, som utgör rimliga garantier förarbetsfred, är en allt viktigare faktor i konkurrensen länder emellan, när detgäller att behålla företag och dra till sig nya. För ett lands tillväxt ochvälstånd har det blivit allt viktigare att kunna erbjuda företagandet en optimalmiljö. Detta i synnerhet som att de företag som har störst betydelse för ettlands utveckling och välstånd också vanligen är de som har mest att förlorapå att etablera sig i ett land där villkoren för företagandet är osäkra eller påannat sätt mindre gynnsamma.Det är därför av största betydelse att i alla relevanta avseendeninriktar sin lagstiftning så att nationen kan få namn om sig att kunna erbjudakonkurrenskraftiga villkor för företagandet.I detta sammanhang är det inte minst viktigt att arbetsmarknadslagarnaförändras så att öppna konflikter undviks och att i stället förhandlings-lösningar, skiljedomsförfarande och liknande blir det dominerande inslaget.Som ett led i en sådan strävan bör ett generellt förbud införas mot att sättaföretag i blockad.Under senare tid har vi kunnat se hur fackliga strider utvidgats medtillgripande av blockad mot företagets verksamhet utförd av andra parter ändem som är involverade i konflikten. Denna typ av blockad tillhör enidégrund från en annan tid och vars ursprungliga definition återfinns i 1896års Parisdeklaration om sanktioner med innebörd att sjöstridskrafter för-hindrar handelsfartygs tillträde till fiendens hamnar. Som redan framhållitskan det inte vara förenat med dagens syn på konfliktlösningar att tillgripablockader. Det finns andra länder som i sin lagstiftning tagit inbestämmelser som förbjuder såväl blockader som andra sympatiåtgärder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ett förbud mot att förklaraföretag i blockad i samband med konflikt på arbetsmarknaden i enlighet medvad som anförts i motionen.