ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi923 · 1996-10-07 00:00:00 — För vissa personer är det av naturliga skäl svårt att vetavilken typ av sedelvalör eller mynt man håller i sin hand ochskall betala med eller på annat sätt använda sig av. Det finnsländer som har eller har haft avkänningsmärken på sedlar;, , , är sådana exempel.Det finns olika uppfattningar om hur pass bra dessa avkänningsmärken,s.k. taktil märkning, är på sedlar.Märkningen slits och blir svårare att känna av, många syn-skadade tycker inte att de har tillräckligt bra känsel i fingertopparna för attklara avkänningen och endast ett fåtal synskadade behärskar punktskrift.Mot detta kan man då invända att vi inte har fler sedelvalörer än att dettorde vara möjligt för de allra flesta att lära sig detta med antalet punktereller annat avkänningsmärke.Det kan också vara så att det bästa sättet att underlätta hanteringen avsedlar och mynt för synskadade är genom kontrastfärger och storleksskillna-der.Vid framtagning av nya sedlar och mynt är det mycket viktigt att det före-kommer överläggningar med de synskadades organisationer, för gemen-samma diskussioner och för hjälp vid utformningen. Detta skedde inte, somdet vore önskvärt, vid framtagningen av 20-kronorssedeln.Sverige har ny 50-kronorssedel. Här borde det varit möjligt att prövanågon typ av avkänningsmärke.Om skall deltaga i EMU och valutaunionen är en fråga som skallavgöras inom snar framtid. Frågan om avkänningsmärken blir nu en fråga föralla deltagande länder inom samarbetet EMU och inom EU.Därför bör regeringen agera inom gemenskapen med en positiv inställningtill frågan, vilket bör underlättas då vissa länderna redan har dessaavkänningsmärken.Enligt regeringsformen är det som har ansvaret för att ge utsedlar och mynt, och enligt riksbankslagen är det som avgör hurdessa skall se ut.Mot bakgrund av detta bör utskottet, i den mån detta krävs, framarbeta ochföreslå den förändring av riksbankslagen som kan komma att behövas för attRiksdagen aktivt skall kunna gå in och påverka utformningen av nya sedlaroch mynt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande, överläggningar och initiativ i fråga omavkänningsmärken på nya sedlar och mynt.
mot · GK02Fö1 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvaret i förnyelse - etapp 2 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse föreslås attSwedint skall kvarstanna i , . Regeringenhänvisar till "att det skulle vara fel att i dagens läge göraomflyttningar av verksamheter som skall finnas kvar om detmedför stora investeringskostnader om det inte är absolutsäkert att de är mycket långsiktiga". Regeringen talar ocksåom att satsa på utvecklingsbara och bärkraftiga garnisoner.Förslaget att kvarhålla /Internationella kommandot m.m. somsolitär i när 1 läggs ner medför avsevärda fördyringar jämförtmed att inordna verksamheten i garnison. Man undvikervisserligen en måttlig investering men går miste om betydandesamordningsvinster vad gäller personal, lokaler, anläggningar ochövningsfält. Enbart de ökade personalkostnaderna för stödproduktion iAlmnäs beräknas till , i perspektivet 140 mkr.De ökade kostnaderna i torde långsiktigt tära på Swedintskärnverksamhet, dvs minska våra möjligheter till internationell verksamhet.Sammanfattningsvis kan man konstatera att ett i ärekonomiskt överlägset en solitär anläggning i och att nödvändigainvesteringar i torde vara finansierade inom . Det var därförockså följdriktigt att överbefälhavaren med ett ekonomiskt ansvar förkrigsorganisationen föreslog en placering i Strängnäs.Avsevärda besparingar, men också perfekta läge med 44minuters tågresa till , motorvägen 20 och närheten till tre storaflygplatser talar för en utmärkt internationell verksamhet.Strängnäs, som är en gammal kultur- och skolstad, vackert belägen vidMälaren kan dessutom ge de utländska eleverna ett positivt intryck att ta medsig hem till världens olika hörn, det vet vi redan från perioden då30.000 FN-soldater utbildades i staden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om placering av i .
mot · GK02Fö14 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Beträffande Fo 16,miloverkstad och skjutfältI rubricerade proposition föreslås, att Fo16 i skallläggas ner. Nedläggningen påverkar också den s.k.miloverkstaden och personal inom det södraunderhållsregementet. har chefen för I 12 i Eksjöfått i uppdrag att utreda vad som skall hända med skjutfältet iKosta. Sammantaget berörs 140 personer avnedläggnings/nedskärningsförslagen.Detta blir ett hårt slag för , som bara blev av medsitt infanteriregemente I II. Till detta kommer att ett antalarbetstillfällenförsvinner vid kronofogdemyndigheten och länsarbetsnämnden.Vi anser - främst av försvarspolitiska skäl - att såväl Fo-stab som milo-verkstad skall vara kvar i . Vi anser också, att skjutfältet i Kostakommer att behövas . Det är ett ändamålsenligt skjutfält, av vitaltintresse för såväl flygvapnet som garnisonen i Eksjö.Så sent som försvarsbeslut fastslogs, att det borde finnas en Fo-stab i varje län. Det fanns tunga, sakliga skäl för detta. Man pekade bl.a. påbehovet av totalförsvarssamverkan, dvs. behovet av ett nära samarbetemellan försvaret, , och kommunerna.Ett annat viktigt skäl var Fo-stabens stora betydelse för de militärafrivilligorganisationerna. Här spelar närheten en avgörande roll för möjlig-heten att ge dessa service och utbildning.Dessa skäl var i högsta grad relevanta 1992 och är precis lika relevanta . Vi föreslår därför, att Fo-stab, miloverkstad, skjutfält och andra berördainstitutioner får vara kvar i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Fo-stab, miloverkstad, skjutfält m.m. i och .
mot · GK02Fö16 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Regeringen föreslår i proposition 1996/97:4 Totalförsvar iförnyelse att Fo 21 motsvarande och Fo 53motsvarande skall slås samman till ettförsvarsområde. Detta är märkligt eftersom enighet rådde viddet förra försvarsbeslutet om att varje län skall vara ettförsvarsområde. sammanslagna försvarsområdenorganiserades upp så att principen "ett län ettförsvarsområde" gäller fullt ut. Försvarsområdetspersonal samarbetar och övar med länsstyrelse, landsting,länspolis och varje kommun inom länet. Samverkanunderlättas naturligtvis om kretsen av berörda personer inteär alltför stor, liksom av att det geografiska området inte ärstörre än att den begränsade personalstyrkan iförsvarsområdet är väl förtrogen med de problem och riskersom finns inom sitt ansvarsområde.Ett stort försvarsområde Fo 21/Fo 53 får 25 kommuner att samverka med.Till detta kommer dubbla länsstyrelser, landsting, länspoliser o.s.v.Geografiskt motsvarar området sex till sju län i södra eller mellerstaSverige. har en lång kust med många betydelsefulla hamnar.Genom länet går de viktigaste kommunikationerna på såväl landsväg somjärnväg från till de norra delarna av landet. Dessa transport-vägar är mycket betydelsefulla ur såväl civil som militär synpunkt. Skyddetav två huvudjärnvägslinjer och flera viktiga vägar, som passerar känsligaälvövergångar, är extremt viktigt i ett krisläge. Inom länet finns ävenkrigsflygplatser som kräver snabbt skydd.I totalförsvarsbegreppet ingår även skydd mot terrorism och internationellkriminalitet samt insatser vid omfattande olyckshändelser och naturkatastro-fer. Det blir med all säkerhet svårare att klara dessa uppgifter med ett "stor-Fo". De ekonomiska besparingseffekterna av regeringens förslag är högsttvivelaktiga. Antalet anställda blir i stort oförändrat. Rese- och traktaments-kostnaderna kommer dock att öka.Allt talar för att Fo 21 skall vara kvar som egen myndighet och inte slåssamman med Fo 53. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Fo 21 i skall vara kvar som självständig myndighet.
mot · GK02Fö18 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 För det första noterar vi med tillfredsställelse att regeringenföreslår att i omorganiseras tillFörsvarsmaktens internationella kommando. Lokaliseringentill utanför innebär att kommandot fåroptimalt goda möjligheter att utvecklas.För det andra beklagar vi att det i propositionen föreslås att Sveaingenjörkår - 1 - i läggs ned före . Motivetför detta är enligt propositionens kortfattade skrivning att krigsorganisationenmåste minskas och att alternativförbandet i 2 i ärsamlokaliserat med enheter för central utbildning och utveckling inomrespektive funktion.Vi delar inte denna uppfattning. Mellan avfältarbetsförbanden i har nämligen sin förstahandsuppgift iStorstockholm eller norr därom. Detta kräver övning i rätt miljö, dvs.Storstockholm och vid de norrländska strömmande älvarna. 1 kan dag-ligen använda "skarpa" övningsplatser vid , Hammarby-hamnen i och Sand i . 1, som invigdes , är ett avSveriges modernaste regementen och kan utan nyinvesteringar erbjudamaximala utbildningsmöjligheter.Vid ett strategiskt överfall mot och huvudstadsområdet meddess 1,7 miljoner invånare ligger 1 operativt perfekt. Enligt totalförsva-rets klassificering tillhör också högsta riksklass.Huvuddelen av de värnpliktiga på 1 kommer från Stockholmsområdet.Detta ger låga värnpliktskostnader och en god värnpliktssocial miljö. Ennedläggning av 1 kommer att leda till avsevärt ökade kostnader för resoroch övningar i storstadsmiljö och strömmande vatten samt lägre mobilise-ringssäkerhet vid överraskande anfall.Om en reducering av ingenjörsutbildningen av ekonomiska skäl är ofrån-komlig bör den ske genom minskning på de tre nuvarande utbildnings-platserna och inte genom en nedläggning av den mest strategiskt placeradeingenjörkåren.Vidare är ett bibehållande av 1 och dess ingenjörkompetens också avutomordentlig betydelse för den internationella verksamheten och denkommande civilpliktsutbildningen samt för inrättandet av TotalförsvaretsMinröjningscentrum.Mot denna bakgrund finns det enligt vår mening inga bärande argument föratt lägga ned ingenjörkår - 1. Propositionens förslag i denna del bördärför avvisas av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nedläggning av 1.
mot · GK02Fö2 · 1996-10-04 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att militär materiel som är dumpad eller utskjuten i vatten skallbärgas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dumpad ammunition skall klassas som miljöfarlig,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om blyfri ammunition,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöhänsyn vid lokaliseringar respektive avyttringar av militäraskjut- och övningsfält,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bullergränser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt miljösamarbete,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte Försvarsmakten skall tillåtas ha undantag från gällandemiljölagar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i miljöfrågor,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöfrågorna inför nästa försvarsbeslut,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av utredning beträffande vindkraftens påverkan påsignalspaningen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vindkraftssatsning inom Försvarsmakten,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilt miljöskadliga vapen skall undvikas.
mot · GK02Fö201 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om processen inför försvarsbeslutet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den säkerhetspolitiska kontrollstationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt stöd för de baltiska ländernas önskan att bli medlemmar iNATO,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassning och handlingsfrihet,5. att beslutar anta det framlagda förslaget till övergripande målför Försvarsmakten i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar om inriktning av krigsorganisation förmarkstridskrafterna i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar om inriktning av krigsorganisation för sjö- ochkustförsvarsstridskrafterna i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar om inriktning av krigsorganisation förflygstridskrafterna i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar om ledningssystemets utveckling i enlighet medvad som anförts i motionen,10. att avslår regeringens förslag om nedläggningar avförsvarsområdesstaber förutom de i och i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att avslår regeringens förslag avseende förändringar iFörsvarsmaktens grundorganisation i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att avslår regeringens förslag att iLjungbyhed läggs ned i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att avslår regeringens förslag beträffande omfattning avFörsvarsmaktens grundorganisation och lokalisering i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att avslår regeringens förslag beträffande uppsättande avcivila beredskapsstyrkor genom grundutbildning av totalförsvarspliktiga ienlighet med vad som har anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning om befälsordning och utbildningssystem för yrkes- ochreservofficerare,16. att avslår regeringens förslag om ett totalförbud motanvändning av antipersonella minor i det svenska försvaret i enlighet medvad som anförts i motionen,17. att beslutar bifalla förslaget till ekonomisk ram i enlighet med vad som anförts imotionen,18. att beslutar att överförs frånutgiftsområde 6 till utgiftsområde 7 i enlighet med vad som anförts imotionen.2
mot · GK02Fö203 · 1996-10-07 00:00:00 — Underrättelsetjänsten syftar till att klarlägga främmandemakters militära och politiska förhållanden. I fredstid skaverksamheten förse regering och försvarsledning medinformation om eventuella hot mot den svenska nationen.Den har byggts upp under efterkrigstiden.Uppgifter om hur stor andel av försvarsbudgeten och hur många personersom är sysselsatta i denna verksamhet är ej offentliga. De uppgifter som påsenare tid har kommit fram angående eventuell svensk spionverksamhetimponerar varken vad gäller effektivitet eller taktik.Enskilda misstag i verksamheten är sannolikt lätt att belägga, men fögameningsfullt. Viktigare är att fråga sig om underrättelsetjänsten överhuvud-taget fyller en funktion . Vid ett flertal svenska ambassader finns idagsäkerhetspolitiskt ansvariga diplomater, vilka på ett fullt öppet sätt skaffarsigviktig information om det aktuella landet. Både utrikespolitisk ochförsvarspolitisk ledning i har tillgång till denna information. I ettlägedär det upphört och där strävan efter gemensam säkerhet ärledmotivet utgör svensk underrättelsetjänst en kvarleva från förgången tid.Om viss form av spaningsverksamhet anses oundgänglig bör det varamöjligt att överföra densamma till ordinarie försvarsverksamhet, i övrigadelar lägga ned verksamheten. Åtskilliga miljoner skulle därmed kunnasparas in till statskassan.Vi förordar således i första hand en nedläggning av underrättelsetjänstenoch därtill kopplad nämnd. I den mån detta krav ej tillgodoses är det vårtförslag att i andra hand bör se till att den parlamentariskakontrollen av verksamheten stärks. ingår bara representanter från 3partier i nämnden. Vi föreslår att samtliga riksdagspartier får utse minst enrepresentant att ingå i underrättelsenämnden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att ger regeringen i uppdrag att lägga ned underrättelsetjänstenoch den därtill knutna underrättelsenämnden,2. att vid avslag av yrkande 1 ger regeringen i uppdrag att utökaunderrättelsenämnden så att samtliga riksdagspartier får representation.
mot · GK02Fö204 · 1996-10-07 00:00:00 — får alla värnpliktiga som genomför grundutbildning iSveriges totalförsvar tidningen . Tidningenproduceras av värnpliktiga och finansieras av statliga medelsamt administreras av Försvarsmakten. Tidningen fyller enviktig funktion då det gäller att rapportera om hurvärnpliktiga har det under sin utbildning. Men den har ocksåen stor funktion när det gäller att informera om diverseförmåner som värnpliktiga har. Allt från de rent ekonomiskaförmånerna till mer abstrakta förmåner som exempelvismöjligheten till överklagande och möjligheter att utövamedinflytande i totalförsvaret.Dock når tidningen inte ut till civilpliktiga (ca2 000/år). För de civilpliktiga existerar inte den här typen av info-rmations- och diskussionsforum.Med tanke på att vi har ett totalförsvar i där man inte görnågon skillnad på värnplikt och civilplikt, så föreslås att, istället för attskapaytterligare ett forum för totalförsvarspliktiga, tidningen redaktionella innehåll och spridning breddas så att den även omfattaralla civilpliktiga. På så sätt skapas ett gemensamt forum för allatotalförsvarspliktiga. Detta är naturligtvis också att föredra kostnadsmässigtför statens redan så ansträngda finanser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidningen distribution till allatotalförsvarspliktiga.
mot · GK02Fö21 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Minröjningscentrum i EksjöSverige har hårt engagerat sig för ett internationellttotalförbud av antipersonella minor. som i första handär avsedda för att skada, fortsätter lemlästa och dödaårtionden efter att krigen har slutat. De väljer inte heller offerutan verkar urskillningslöst på distans: militärer och civila,män och kvinnor samt lekande barn. Alla är de utsatta fördenna grymhet och humanitära katastrof. Bara i Afghanistanoch räknar man med att flera hundra tusenmänniskor är benamputerade på grund av skador frånantipersonella minor. I Bosnien har vi geografiskt nära fåtterfara hur minor också försvårar det fredsbevarande arbetet.Totalt finns det omkring 100 miljoner minor utlagda runt omi världen och nya läggs ut. Priset på de flestauppgår till någon enstaka dollar medan däremot endesarmering enligt vissa internationella beräkningar kostarcirka 100 gånger utläggningskostnaden. Att oskadliggöraalla utlagda minor med dagens metoder kommer både att taorimlig tid och kosta orimliga summor. Så om de är "defattigas vapen" så är de också dubbelt de fattigas fasa.Betydande resurser i satsas på att utvecklaminröjningsmetoder. Soldater och hela minhundsekipage utbildas inomförsvaret. är ett av de länder som satsar mest på forskning ochutveckling kring ny teknik för minletning och minröjning. har därföri dag en god grund att utgå ifrån inför den satsning vi står inför. Att byggaupp ett kunskapscenter för minproblematiken är viktigt för att då fårbättre möjlighet att delta i internationellt arbete framöver. För skermerparten av minröjningsarbetet i världen ytterst långsamt och riskfyllt.Eksjö, där redan tyngdpunkten ligger, har på ett tidigt stadium lyfts framsom den naturliga platsen för ett minröjningscenter. Ett svensktminröjningscenter "Demining center" skulle FarbC (AmröjS) i direktkunna åta sig för att successivt sedan kunna vidareutveckla. På såsätt undviker man den onödiga tempoförlust på cirka fem som detskulle innebära att bygga upp ny kompetens och en fungerande organisationpå annan plats. Centret måste också med hänsyn till personalförsörjningenvara samgrupperad med en ingenjörskår, det vill säga som i . IEksjö finns också förutom de avgörande personella resurserna, brautbildningsbetingelser på övningsfälten och gjorda investeringar i amröjhall,sprängplats, sökbanor med mera. Till att kompetent personal finns bidrar attofficerare tjänstgör i de olika humanitära projekten och att utbildningen aven "amröjpool" har startats. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som placeringsort för ett minröjningscentrum,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande minröjningscentum bör inrättas som endel i Fältarbetsskolan i .
mot · GK02Fö24 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Fredsmässig ledning avförsvaretFörsvaret bygger kanske mer än någon annan samhällssektorpå förtroende för ledningen och dess förmåga att fatta derätta besluten som i yttersta ände kan vara och ärlivsavgörande.Detta kan gälla såväl övergripande prioriteringar som val av planer,organisation och utrustning.Det folkförsvar som ÖB och statsmakterna är överens om skulle stärkas,om det demokratiska inflytandet ökade inom ledningen för försvarsmakten.Därvid kommer försvarsmakten så långt som möjligt att styras påmotsvarande sätt som övriga verk med yttersta syfte att ta tillvara densamlade kompetens som övriga samhälls- och civila sektorer utgör.I vårt försvar finns en stor civil kompetens genom t.ex. reservbefäl ochfrivilligorganisationer.Detta borde också tas tillvara och vara en samhällsnyttig erfarenhetsbankvid ledningen av försvarsmakten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fredsmässig ledning av försvaret.
mot · GK02Fö26 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Arméskola i de förändringar som görs inom Försvarsmakten ärdet viktigt att resurserna används på ett effektivt ochrationellt sätt. Det är viktigt att samordna resurserna samt tavara på den kompetens som finns i hela garnisonen. Storabesparingar kan göras genom att resor för både lärarresurseroch elever skulle minska.BakgrundBodens garnison innehåller av armén med 1 000officerare och ca 3 000 värnpliktiga och är därmed i särklassstörst i . I garnisonen är samtliga funktionerrepresenterade. Därtill är både militärområdesstaben ochförsvarsområdesstaben lokaliserade till . Den i Bodenbefintliga och unika mångfalden av arméns funktioner ochsystem samt tillgången på övningstrupp utgör en synnerligengod resurs för militär skolutbildning.Det stora antalet anställda befäl som måste grund- ochvidareutbildas inom armén medför ett naturligt krav på en militär skolutbild-ning inom garnisonen.Det föreligger dessutom goda förutsättningar att utveckla en arméskola(FM-skola) i där befälsförmågan vad gäller vinterförhållanden kanutvecklas och befästas. En särskild granskning bör ske av omfattningenbeträffande skolans innehåll. En stor ekonomisk besparingspotential finnsavseende rese- och traktamentskostnader för såväl elever som lärare.Samtliga förband i skickar elever till officershögskolor i södraSverige. Den sammanlagda merkostnaden för skolutbildning på annan ort ärca 13 miljoner per år.Skolan bör ha en truppslagsintegrerad utbildning med OHS 1 och 2 ochKHS HK. Teknisk funktionsutbildning, truppföring och trupputbildning kangenomföras dels med stöd av, dels vid brigaden, regementena och kårerna.Bodens garnison bedöms kunna bära hela läraruttaget.Pågående kontakter med och i samttillgång till övriga militära resurser säkrar speciell lärarkompetens.Försöks- och utvecklingsverksamhet kan knytas till både skolan och tillgarnisonens förband. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en arméskola i .