ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk315 · 1996-10-07 00:00:00 — Mycket svart arbete förekommer i dagens Sverige.Omfattningen av detta är svårt att bedöma. Dock har enutredning beträffande "svart målningsarbete" visat att dettroligen uppgår till ett värde motsvarande hela 1,2 miljarderkronor . Skulle omfattningen vara densamma i t.ex.andra yrkeskategorier inom byggbranschen, kan det röra sigom värden för åtskilliga miljarder kronor per år.Detta är självklart oacceptabelt, inte minst med tanke på den rekordhögaarbetslösheten just inom byggbranschen. En viss skattereduktion har varitgällande fram /95.Avdraget var begränsat till del av arbetskostnaden. Möjligheten till visstavdrag vid reparation av privatbostäder fram /95 och denskattereduktion som också senare varit gällande, har bidragit till mångaarbetstillfällen och därmed också färre "svarta" arbeten och uppenbart ökatskatteintäkt för stat och kommun.I detta läge vore det högst intressant att utvärdera huruvida en utökadmöjlighet till avdrag för underhåll och reparation av privata bostäder, -givetvis mot uppvisande av kvitton - skulle kunna ge för effekter försysselsättning och statskassa. "Svartarbetet" - utan kvitton och redovisning - borde rimligen kraftigtkunna minska och inkomsterna från de "vita" jobben öka. Därmed borde deökade skatteintäkterna från de vita jobben också väl täcka avdragensekonomiska effekter på statskassan.Andra vinster av en ökad avdragsrätt för reparationer är att kostnaderna förarbetslöshetsersättningarna kan minska. Syftet att stimulera intresset för att inärtid genomföra reparationer och underhåll och därmed skapa arbeten inombygg- och underhållssektorn, skulle kunna bli lyckosamt.I den av oss föreslagna utvärderingen bör man kunna utgå ifrån olika nivåerav avdragsmöjligheter: Enbart del av arbetskostnad Både arbetskostnad och materialkostnad Begränsad avdragsrätt till viss maxisumma per år.Den rätta vägen att stimulera ekonomin och bygganderespektive reparationer är att sänka skatterna. Emellertidanser vi det vara av värde att också utvärdera effekterna avROT-avdragen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om utvärdering av olika slagoch om nivåer av avdrag för reparation och underhåll av enskilda bostäder ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk316 · 1996-10-07 00:00:00 — Många konstnärer har mycket ojämna inkomster. , som tagit att åstadkomma kan inbringastora inkomster medan andra år är helt ellerdelvis inkomstlösa.Lagen om upphovsmannakonto har därför till syfte att underlätta förkonstnärer att fördela ojämna inkomster över åren.Lagen har emellertid förfelat sitt syfte eftersom reglerna är krångliga ochställer onödigt höga krav. Få konstnärer har kunnat använda sig avmöjligheten. Risken blir då att frestelsen att sälja svart tar överhanden.Egenavgifter, arbetsgivaravgifter, pensionsavgifter, arbetsskadeavgifter m.m. tar nämligen så mycket av inkomsten eftersom den tillfälligt kan varamycket hög.Lagen om upphovsmannakonto bör därför ändras så att syftet med lagen -att kunna fördela inkomster mellan goda och dåliga år - uppfylls.Att upphovsmannaintäkterna måste överstiga de två föregående åren medminst , att uppskov ges med högst två tredjedelar avinkomsten samt att uppskov till skillnad från exempelvis skogsskadekontonbara medges är exempel på regler som kraftigt försvårat utnyttjandet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen omupphovsmannakonto att det föreligger reella möjligheter för konstnärer att iskattehänseende utjämna ojämna inkomster över åren.
mot · GK02Sk317 · 1996-10-07 00:00:00 — Möjligheter att stimulera IT-användning Användningen av NY-teknik ökar i alla samhällsgrupper.Möjligheten att ha en egen dator hemma är dock fortfarandeförborgat vissa med goda ekonomiska möjligheter. Även omden fasta utrustningen har blivit betydligt bättre och betydligtbilligare är det fortfarande alltför dyrt för väldigt många.Inom en ganska snar framtid kommer möjligheten att klara av IT-verktygenatt vara ett måste redan i . Det blir också allt vanligare att skickafax, mail eller använda databaser från andra ställen än arbetsplatsen. För attstimulera användandet av IT vill många framsynta företag rabattera eller säljagammal utrustning billigt till sina anställda. Dagens skattelagstiftning sätteribland hinder i vägen.Skattereglerna medger att begagnade utrustningar får säljas tillpersonalen om priset följer branschens praxis. Aktuellt marknadspris kan fåsgenom att skaffa värderingsintyg från någon välrenommerad återförsäljare avbegagnade datorer. På den begagnade PC-marknaden är det svårt att fastställamarknadsprisnivån, men som exempel kan nämnas att i mars 1996annonseras begagnade 486:or ut privat för ungefär 4-5.000:-. Obegagnade486:or reas ut för 8-9.000:-. Att utrustningen inte längre betingar någotbokfört värde i företaget bryr man sig inte om eftersom skattemyndighetenenbart jämför med marknadsvärde. De kategorier som behöver utrustninghemma för att klara sina arbetsuppgifter behöver givetvis inte skatta för detta.Men annan personal som för att uppnå en högre IT-mognad vill ha utrustninghemma kan komma att behöva skatta för detta, som företaget då fårbetala sociala avgifter.För att öka IT-mognaden borde samhället vara positivt och underlätta föratt så många som möjligt kan få möjligheten att ha en egen IT-utrustninghemma. En utredning bör därför se över hur skattereglerna kan utformas isyfte att underlätta utlåning och övertagande av IT-utrustning för denpersonal som har framåtsträvande arbetsgivare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning för att se över skattereglerna vad gällerutlåning och personalköp av IT-utrustning.
mot · GK02Sk318 · 1996-10-07 00:00:00 — Lika villkor för fiskare Ett fortsatt konkurrenskraftigt yrkesfiske är av stor betydelseför hela vårt land.Ett fiske på villkor, jämförbara med dem som gäller i våra konkurrent-länder, ger bättre förutsättningar för att våra fiskare skall kunna överleva.Ettaktivt och modernt fiske ger dessutom värdefulla arbetstillfällen i land.Enligt fiskeutredningen (SOU 1989:56) genererar varje yrkesfiskare 5-9arbetstillfällen i land.De svenska yrkesfiskarna landar i princip sina fångster på samma platsersom yrkesfiskare från andra europeiska länder, främst och Norge.Det är därför nödvändigt att våra svenska yrkesfiskare inte missgynnasgenom lagstiftningen i vårt land, utan har möjlighet att konkurrera på likavillkor. I annat fall riskerar vi att våra yrkesfiskare slås ut. En av defaktorersom påverkar konkurrenskraften är skattelagstiftningen.I finns ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. Även harsärskilda avdrag för fiskare. Det danska yrkesfiskaravdraget infördes den 1januari 1993 och är godkänt av EU. De svenska fiskarna har svårt attkonkurrera med fiskarna i bland annat . En av anledningarna tilldetta är det danska systemet med yrkesfiskaravdrag. Ett särskiltyrkesfiskaravdrag bör därför införas även i . Rätten tillyrkesfiskaravdrag skall knytas till innehav av yrkesfiskelicens.Under senare år har det varit svårt att få tag på svensk besättning till desvenska fiskebåtarna. Många besättningsmän på svenska båtar kommer i dagfrån bl.a. . Trenden att ta in utländska besättningsmän i den svenskafiskeflottan ökade märkbart när danskarna införde sitt yrkesfiskaravdrag1993. Genomsnittsåldern för svenska yrkesfiskare har höjts markant desenaste 10 åren. Införandet av ett svenskt yrkesfiskaravdrag skulle skapaförutsättningar för att bryta den rådande trenden och säkra nyrekryteringentill yrkesfisket.Våra yrkesfiskare drabbas av minskande fiskekvoter. Många bor idelar av där de nya taxeringsvärdena och den höjda fastighetsskattenslår extra hårt. Ett fiske på lika villkor som i våra konkurrentländerförbättrarförutsättningarna för våra fiskelägen att överleva och vara levande ävenunder vinterhalvåret. Det är angeläget att ett yrkesfiskaravdrag införsskyndsamt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om yrkesfiskaravdrag även försvenska fiskare i enlighet med vad som anförts i motionen.1.
mot · GK02Sk319 · 1996-10-07 00:00:00 — Särskilt grundavdrag för folkpensionärer Bestämmelserna om särskilt grundavdrag för folkpensionäreranger att person vars inkomst till inte obetydlig del utgjortsav folkpension är berättigad till särskilt grundavdrag. Medinte obetydlig del menas att folkpension skall uppgå tillminst eller minst en femtedel av densammanräknade inkomsten.För en person med en änkepension som inte uppnår kanbestämmelsen innebära att särskilt grundavdrag inte kan medges även ompersonen saknar inkomst av arbete. Detta uppstår när tjänstepension ochATP- efterlevandepension uppgår till belopp som tillsammans överstigerfolkpensionen med mer än fyra femtedelar av den sammanlagda utbetaladepensionen.Med gällande bestämmelse för särskilt grundavdrag kan konsekvensen bliatt en efterlevande som inte har andra inkomster än en låg folkpension ochefterlevandepension inte har rätt till avdraget trots att den sammanlagdainkomsten understiger den nivå andra pensionärer har i form av folkpensionoch pensionstillskott. Vi motionärer har uppfattningen att regeringen börundersöka om det går att ändra i kommunalskattelagen så att de som har enlåg änkepension kan tillgodogöra sig särskilt grundavdrag för pensionärer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt grundavdrag för pensionärer.
mot · GK02Sk321 · 1996-10-07 00:00:00 — Beskattning av s.k. fallskärmsavtal Den ekonomiska situationen i landet har lett till att mångafamiljer drabbas mycket hårt av nedskärningar.Arbetslösheten inom industrin och andra delar avarbetsmarknaden stiger på ett sätt, som saknar motstycke, ivarje fall efter . Alltfler familjer, som har skött sinaåtaganden gentemot banker och andra kreditgivare perfekt,riskerar i en del fall att hamna i ekonomiska svårigheter ochfå lämna sina hem.Samma situation gäller i många företag, särskilt de mindre. Vi har hamnat ien situation, där besparingar kombinerade med inkomstförstärkningar ärnödvändiga för att få ner underskottet i statens finanser och därmed också fåner räntan till en normal nivå. Detta är nödvändigt för att skapaförutsättningar för ny sysselsättning, rimliga hyror m.m. Men redan förutsvaga grupper får bära en för stor del av bördan. Och konsumtionen sänks påett sätt som i sin tur leder till ytterligare arbetslöshet.En av orsakerna till den katastrofala utvecklingen av ekonomin är defelaktiga fastighetsspekulationer som gjordes i många banker och företag. Desom deltagit i dessa spekulationer är många, men de utgör ändå en liten gruppi samhället. får tyvärr nästan alla vara med och betala notan. Det drabbardem med små ekonomiska marginaler och dem som blir arbetslösa särskilthårt och det är fruktansvärt orättvist! De skötsamma får betala kalaset, medanmånga, som har deltagit i spekulationerna, har blivit belönade på ett, minstsagt, stötande sätt genom s.k. fallskärmsavtal. Det har visat sig, att det ärnästan omöjligt att upphäva avtalen, trots att det råder stor enighet om att deimånga fall är både oskäliga och stötande. I de flesta fall har dessa avtalträffats inom banksektorn.Vi behöver en allmän uppställning för att rädda jobben och välfärden.I det läget måste vi åtgärda denna typ av stötande orättvisor. En väg att gå,antagligen den enda möjliga, är via beskattningen. Denna väg att kommatillrätta med problemet bör utredas. Exempel: Alla s.k. fallskärms-avtal/avgångsvederlag som det har träffats uppgörelse om efter den 1 januari1988 och där summan ligger över 7,5 basbelopp (engångsbeloppomräknas) beskattas på följande sätt: En person som slutar efter 12 årsanställning och som är får uppbära en pension på av för-utvarande lön, vilken beskattas efter ordinarie regler. På summor därutöveruttas en marginalskatt på . Förvärvsinkomster utöver pensionen inräknasi underlaget på sådant sätt att pension och lön samordnas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beskattningen av s.k. fallskärmsavtal och avgångsvederlag börutredas.
mot · GK02Sk322 · 1996-10-07 00:00:00 — Försök med kommunalt barnavdrag Det bästa sättet att få människor att känna och ta ansvar är attge möjligheter till att de själva kan försörja sig och sinfamilj. Det är också nödvändigt att ge familjerna full frihetatt själva besluta i för den enskilda familjen viktiga frågorsom till exempel vem som tar hand om barnen.Eftersom alla människor är unika och har olika behov måste möjligheternaför familjerna att själva bestämma vem som tar hand om barnen göras till enreell valmöjlighet. styrs barnfamiljernas val till stor del av politiskabeslut, vilket innebär att starkt skattesubventionerade barnomsorgsformerdominerar. Detta till trots vet vi att många familjer skulle vilja välja någotannat om familjeekonomisk neutralitet förelåg mellan olika former avbarnomsorg.Diskussioner om hur ett neutralt stöd till barnfamiljerna skall utformaspräglas ofta av ideologiska förtecken. Alla säger sig dock i grunden viljabarnens bästa. En självklar utgångspunkt borde vara att det är föräldrarna somi de allra flesta fall vet vad som är bäst för just deras barn.Det vore intressant och för fortsatt diskussion berikande om vi iverkligheten får se hur rätten till ett kommunalt skatteavdrag för barn skullepåverka föräldrarnas val, efterfrågan av olika typer av barnomsorg,familjernas försörjningsförmåga, förvärvsfrekvens m m.Skatteavdraget skulle enligt mitt förslag i ett första skede vända sig tillföräldrar med förskolebarn och avse en försöksverksamhet i ett antalkommuner. Berörda kommuner måste naturligtvis i så fall få möjlighet attanpassa barnomsorgsavgifterna till förhållandet att föräldrarna får ettskatteavdrag.Barnavdraget måste för att få avsedd effekt i princip motsvara vad enkommunal barnomsorgsplats kostar i genomsnitt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till särskild lagstiftning sommöjliggör att ett antal kommuner på försök får införa ett barnavdrag påkommunalskatten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk324 · 1996-10-07 00:00:00 — har sambeskattning utmönstrats nästan helt - var ochen betalar skatt på sin inkomst utan hänsyn tagen tillfamiljebildning eller civilstånd. Det anses som jämställt ochsjälvklart och gäller i alla sammanhang - utom när det gällerförmögenhetsbeskattning!Det kan inte vara rimligt att , som i så många sammanhangbetraktas som föregångsland på jämställdhetsområdet, skall ha kvar dennaomoderna kvarleva från ett samhälle där värderingarna var helt annorlunda ändagens!Regeringen bör därför komma med förslag till avveckling avsambeskattningen gällande förmögenheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till avveckling avsambeskattning gällande förmögenheter i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk325 · 1996-10-07 00:00:00 — Åtgärder för främjande av hyresgästernas självförvaltning Bostaden och boendemiljön har avgörande betydelse förmänniskors möjligheter till ett gott liv. Till det goda boendethör möjligheten att påverka och vara delaktig i förvaltningenav sin bostad och sitt bostadsområde. Under en lång följd avår har olika insatser gjorts för att utveckla hyresgästernasmöjligheter till inflytande över sitt boende. Här kan nämnasdet så kallade hyresgäststyrda lägenhetsunderhållet, som enskilde hyresgästen möjlighet att antingen fåunderhållet utfört av hyresvärden eller få rabatt på hyran.Värt att nämna är också utvecklingen mot områdesbudgetar iallmännyttiga bostadsföretag, som innebär att hyresgästernagemensamt får ett inflytande över servicenivå och kostnaderför förvaltningen av det egna bostadsområdet.Med ökade boendekostnader och många bostadsområden präglade avsegregation och stress, blir det allt viktigare att ge hyresgäster möjligheteratti ännu högre grad delta i förvaltningen av sitt bostadsområde. Förmågan ochviljan att praktiskt åta sig förvaltningsuppgifter varierar självklart frånhyresgäst till hyresgäst. Exemplet Holma, som föranlett en skrivelse frånDemokratiutvecklingskommittén till regeringen, visar att det med småekonomiska incitament går att skapa ett intresse hos många hyresgäster attaktivt delta i förvaltningen. Ett deltagande som alla hyresgäster ochsamhället i stort har mycket att vinna på både socialt och ekonomiskt.Självförvaltning, som Holma, riskerar nu att äventyras på grund av atthyresgästernas hyresåterbäring betraktas som inkomst av tjänst.I skrivelse beskrivs utförligt de positivaeffekterna av självförvaltningen och ges förslag på hur hindren i skattelag-stiftningen kan undanröjas.Regeringen har gjort bedömningen att kommitténs förslag inte kanläggas till grund för lagstiftning. Detta är beklagligt. förslag är väl motiverat och väl avvägt. Förslaget tar rimligahänsyn till gällande skattelagstiftning. Kravet på att det skall finnas enförhandlingsöverenskommelse mellan hyresvärd och hyresgästorganisationom självförvaltning för att återbäring av hyra skall vara skattefri borgarockså, tillsammans med beloppsbegränsningen, för att mindre seriösahyresvärdar inte kan utnyttja hyresgäster för skattefritt arbete.Hyresgäster, som aktivt deltar i förvaltningen av sitt egna bostadsområde,bidrar mycket positivt till en socialt stabilare miljö, en rikare utemiljö ochlägre hyror. Detta arbete måste uppmuntras i stället för att ifrågasättas. Detbehövs därför en lagändring som undanröjer de hinder som föreliggerför att utveckla de boendes medverkan i förvaltningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att undanröja lagliga hinder för att utveckla deboendes medverkan i bostadsförvaltningen.
mot · GK02Sk326 · 1996-10-07 00:00:00 — Med anledning av proposition 1995/96:229 om ekonomisk-politiska åtgärder fattade beslut om ett s.k. ROT-avdrag. Avdraget bestämdes till av utgifterna förarbetet.För småhus begränsades avdraget till högst , vilket motsvararett underlag på högst . För hyreshus får reduktionen inteöverstiga ett belopp som motsvarar den fastighetsskatt som beräk-nas för bostaden för hela . Ett alternativt tak på 20 000kronor får tillämpas om det är förmånligare för fastighetsägaren. Bostads-rättsinnehavare får göra avdrag på totalt per lägenhet för såvälarbete i den egna bostaden som i andra delar av föreningens fastighet. Sålångt har systemet visat sig fungera bra.Men för innehavare av bostadsrätt i småhus gjordes en för många obegrip-lig begräsning. Innehavare av bostadsrätt i småhus fick förvisso sammareduktion som småhusägare. Men, föreningen fick ingen rätt till avdraget. Detbetyder att reparation av småhus i bostadsrätt inte kan betalas av föreningen,vilket skapat problem när det gäller yttre underhåll som föreningen enligtbostadsrättslagen inte kan överlåta på bostadsrättshavaren.Det kan inte vara rimligt att det är formen på husen som avgör villkoren förom föreningen eller den enskilde bostadsrättsinnehavaren skall kunna utnyttjaavdraget.Eftersom sista datum för ansökan om skattereduktion är den 1 mars 1998finns fortfarande tid att korrigera detta misstag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet för bostadsrättsföreningar i småhus att utnyttjareduktion för yttre underhåll på samma sätt som för flerbostadshus.Stockholm den 4 oktober 1996Nils T ()()
mot · GK02Sk327 · 1996-10-07 00:00:00 — Reavinstbeskattningen av fastigheter skärptes vidskattereformens genomförande (prop 1989/90:110).För att lindra effekterna vid införandet av de nya reglerna, infördes även enövergångsregel. Denna regel gäller . Avsikten var att undvikaövergångseffekter i form av tidigarelagda och skattebetingade försäljningarföre 910101.I propositionen sades att man vill undvika omfattande och tidsmässigtutsträckta övergångsregler för att det stred mot målet om ett enkelt ochenhetligt skattesystem. har reglerna ändrats redan, bl.a. harschablonreglerna slopats 1994, så enkelheten i reglerna kan diskuteras.När vi nu närmar oss den tidpunkt då övergångsbestämmelserna upphör attgälla, ser vi en risk för att övergångseffekterna kommer i stället. Vissafastigheter, t.ex. jordbruksfastigheter, har ägts och förvaltats av sammafamiljer i flera generationer. Överlåtelse har ofta skett genom arv eller gåvainom familjen. På dessa fastigheter finns ett väldigt lågttaxeringsvärde. Vid försäljning , ger för det mesta den s.k. 20-årsregeln,d.v.s. taxeringsvärde x 1,33, bäst resultat. Efter 991231 kommerbeskattningen av dessa fastigheter att skärpas avsevärt.För att undvika att orimliga skatteeffekter uppstår för vissa skattskyldiga,borde en översyn av reglerna göras. Målet bör vara att få regler som möjlig-gör försäljning av större fastigheter med gamla förvärv även fortsättningsvis. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reglerna för realisationsbeskattning.
mot · GK02Sk328 · 1996-10-07 00:00:00 — I skatteutskottets betänkande 1984/85:36 behandlades en radmotioner angående bl.a. schablontaxering av fritidshus. Iflera av dessa hemställdes att schablonavdragen skulle höjasfrån till ett halvt basbelopp. I några av dessabegärdes en höjning av avdraget till 8 000 kr.Utskottet instämde i det senare kravet på och detta blev ocksåriksdagens beslut.Turismen blir en allt viktigare näringsgren. Turister och sommargästertillför betydande inkomster till servicenäringen i turistorter. Tillgången påfritidshus/sommarstugor är otillräcklig. Med de priser som gäller passerasden skattefria gränsen efter relativt få veckor. Om gränsbeloppethöjdes skulle uthyrningsperioden säkerligen utökas , till stornytta såväl för semestrande människor som för presumtiva uthyrare.Med de höjda taxeringsvärden som beslutats blir det allt svårare förfastighetsägare att underhålla sina fastigheter till stort men för vårt fastig-hetsbestånd.En höjning av avdragsnivån till ett basbelopp skulle medverka till avsevärtförbättrade möjligheter att vidmakthålla respektive höja standarden på dendel av fastighetsbeståndet som kan ställas till förfogande för semester/fritids-ändamål. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra beloppet i punkt sex, tredje stycketanvisningarna till 24 § kommunalskattelagen till ett basbelopp och att de nyabestämmelserna tillämpas första gången vid taxering i enlighet medvad som anförts i motionen.