ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02A36 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten I regeringens proposition föreslås en försöksverksamhet i ettantal kommuner i syfte att finna former för ökad lokalsamverkan inom arbetsmarknadspolitiken. Vi hälsar dettaförslag med tillfredsställelse och tror oss veta att det i helalandet finns ett stort intresse för att delta i försöket. IBlekinge kommer t.ex. alla länets fem kommuner atttillsammans med länsarbetsnämnden och försäkringskassanansöka om att få bli ett arbetsmarknadspolitiskt försökslän ienlighet med intentionerna i regeringens proposition.Mot den här bakgrunden är det olyckligt att antalet kommuner som enligtpropositionen ska ges möjlighet att delta i försöksverksamheten skabegränsas till ca 10 kommuner.Vi förstår givetvis behovet av att avgränsa försöken för att möjliggöra enrelevant utvärdering, men finner det ändå onödigt att redan i propositionenlåsa upp antalet kommuner till ca 10 stycken. Omfattningen av försöks-verksamheten bör i stället fastställas av regeringen när det går att överblickahur stort intresset blir bland landets kommuner. Det bör också vara möjligtför regeringen att betrakta en ansökan från ett helt län som ett lokalt försök. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhetens omfattning.
mot · GJ02A39 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten Propositionen föreslår att en försöksverksamhet avarbetsmarknadsskäl skall starta i ett antal kommuner. Manönskar finna bättre samverkansformer för att effektivareutnyttja de resurser som står olika aktörer till förfogande.Syftet är också att finna nya former att sysselsätta arbetslösa.Försöksverksamheten skall starta detta år och framtill den 31 december 1997.I pågår ett projekt med hög samverkansgrad. Syftetmed projektet är flerfaldigt. Bland annat ingår att genomföra ett meningsfulltALU-projekt, där deltagarna under stort eget ansvar skall planera arbetet frånbörjan till slut. Genom att aktivt delta i planeringen utformas en tydligarebild av vad man själv vill göra med sin arbetslöshetsperiod. I dennasamverkan finns de lokala facken, arbetsgivarföreningen, arbetsförmed-lingen, kommunen och med. Detta arbete har inneburit enmeningsfull arbetsform för den arbetslöse. Det är viktigt att målet förarbetsmarknadsåtgärder skall vara ett riktigt arbete och inte bara syssel-sättning.Det försök som drivs så seriöst och målmedvetet som det gör i Skellefteåpassar väl in i regeringens tankegångar rörande försökskommuner förfrikommunförsök. Det vore dessutom en påtaglig förbättring om flera än detföreslagna antalet kommuner kan delta i frikommunförsöken. Ett merautbrett försöksförfarande kan leda till att många nya arbetssätt kan bidra tillnya öppningar för ett ökat samarbete och samutnyttjande av resurser i avsiktatt minska arbetslösheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föreslå som en försökskommun förlokal samverkan mot arbetslösheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ytterligare kommuner bör medges delta iförsök för lokal samverkan i kommuner mot arbetslösheten.
mot · GJ02A40 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten I regeringens prop 1995/96:148 föreslås att enarbetsmarknadspolitisk försöksverksamhet skall starta i ettantal kommuner. Syftet är att finna former för förbättradlokal samverkan inom arbetsmarknadspolitiken.Detta förslag har mottagits mycket positivt av kommunerna i landet. I enenkät som låtit genomföra vill 218 av 288kommuner ha ändrade förutsättningar för det gemensamma arbetet påarbetsmarknadsområdet. Man är angelägen om att finna nya lösningar somfungerar bättre än dagens. Många kommuner prövar redan samverkans-projekt i denna riktning, som exempel har kommun i dagarnainlämnat två ansökningar till om Mål 3-medel. Ettprojekt bygger på samverkan mellan kommun, försäkringskassa ocharbetsförmedling. Det andra har dessutom utökats med vårdcentral ochfackliga organisationer. Målgruppen är långtidsarbetslösa ungdomar,handikappade, långtidssjukskrivna och socialbidragstagare.Statens regelverk och styrningen från leder oftatill en dragkamp mellan arbetsförmedlingarna och kommunerna när detgäller individens försörjning. Arbetsförmedlingarna har svårt att flyttaresurser mellan olika åtgärdskonton. Större effektivitet, kortare handlägg-ningstid, minskad risk för överutnyttjande och ett större engagemang ärtroliga följder av ett gemensamt lokalt agerande.I , där arbetslösheten är högre än riksgenomsnittet, har samtligatio kommuner en önskan att gemensamt få bedriva försöksverksamhet somfrikommun tillsammans med andra huvudmän på arbetsmarknadsområdet.Det finns flera skäl till detta. Kommunerna har olika näringslivsstrukturoch olika näringslivsutveckling. Kommunerna har också stor in- ochutpendling. Slutligen vore det som försök också intressant att få samverkanbelyst i ett helt län. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSörmlands kommuner bör ges möjlighet att tillsammans med andrahuvudmän bedriva försöksverksamhet som frikommun inomarbetsmarknadsområdet.
mot · GJ02Bo15 · 1996-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 95/96:38 Länsindelningen i och m.m. lämpligast somresidensstad för ett storlän iVästsverigeEn viktig roll för är samverkan med ochsamordningen av insatser från de statliga organen i länet.Därtill sker en betydande samverkan med centralamyndigheter, som SJ eller och derasmotsvarigheter i bolagsform, rikstäckande organisationerm.fl. som i flertalet fall har sin regionala representation iGöteborg. Om ledning hamnar i Vänersborgförsvåras en sådan samverkan, som länsledningenhamnar utanför de viktiga informella nätverk som finns istorstaden.Under den senaste 20-årsperioden har förlorat en rad lednings-funktioner inom näringsliv, organisationer och förvaltning. Motivet har oftavarit att komma närmare de centrala beslutsfattarna i . För att inågon mån motverka maktkoncentrationen krävs att staten har en starkrepresentation i de storstadsregioner som finns utanför Stockholm.Göteborg är vid sidan av den kommun i som har flestinternationella kontakter. Här finns ett näringsliv med världsomfattandeförbindelser. är också säte för en mängd utlandsägda företag ochett fyrtiotal konsulat. Vidare finns i ett flertal tunga kultur-institutioner med ett brett internationellt kontaktnät.Göteborg är också en stor mässtad och många nationella och inter-nationella konferenser och kongresser förläggs till Svenska mässan.Detta innebär en omfattande besöksverksamhet av företrädare förutländska företag, organisationer och politiska organ. Därtill kommer stats-besök, utländska parlamentarikergrupper, besök av ambassadörer och etttiotal flottbesök per år.Gemensamt för dessa besök är att länsledningen vanligtvis engageras somrepresentant för staten och för representativa uppgifter. Länsledningensengagemang är i en del fall tvingande enligt internationellt protokoll. Efter-som målet för dessa besök är kommer länsdelningens repre-sentativa uppgifter också med nödvändighet att få utföras i . Deinternationella kontakterna underlättas givetvis om de ledande företrädarnaför länsledningen finns i Göteborg.Mer än 40 % av västsvenskarna bor i . I OP-län harstorstadsområdet ca två tredjedelar av befolkningen och inom OPR-länsvarar för cirka hälften. I ett OP-län skulle avbefolkningen nå inom en timmas restid.En sammanläggning av enbart länsstyrelserna i O- och P-län kan ge storaeffektivitetsvinster. Statskontorets utredning visar entydigt attflyttkostnader-na blir lägst om väljs som residensstad. Om utses tillresidentstad kommer givetvis ändå viktiga delar av arbets-uppgifter att vara förlagda till . Det kan också framhållas att detäven med en personalmässig uppdelning mellan och Vänersborgbli en kostnad som är lägre om väljs som residensstad.Det kan också tyckas självklart att en regions naturliga centrum även ärresidensstad - en princip som regeringen följt genom att föreslå tillresidensstad i det nya län. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att Göteborgskall vara residensstad i ett nytt västsvenskt län.
mot · GJ02Bo17 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:101 De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet, m.m. Vi instämmer i att vissa ekonomiska lättnader behövs för detsent byggda bostadsbeståndet och finner regeringens förslagmed den utgångspunkten som rimligt. Lättnaderna medför ettskattebortfall som i propositionen beräknas till 280 miljonerkronor. Regeringen föreslår nu att detta ska finansieras medatt ta pengar som i tidigare riksdagsbeslut anslagits tillskattelättnader för företag. Vi anser att detta förslag tillfinansiering är olämpligt. Istället borde regeringen fullföljatidigare beslut och lägga fram konkreta förslag i riksdagenom lämpliga lättnader för företag. De nu föreslagnalättnaderna för sent byggda bostäder måste då finansieras påannat sätt. Regeringen måste därmed också återkomma tillriksdagen med nytt förslag till om finansiering avde nu föreslagna lättnaderna för sent byggda bostäder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i den del som avserfinansieringen av att fastighetsskatt inte tas ut för för bostäderi hus med värdeår 1991,2. att hos regeringen begär nytt förslag till finansiering avden i propositionen föreslagna skattelättnaden för för sentbyggda bostäder.
mot · GJ02Bo19 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:101 De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet, m.m. Enligt reglerna finansieringssystem skall varjeårgång bostäder som är nya i räntebidragssystemet få en lägreandel av de schablonberäknade räntekostnaderna somräntebidrag. Villkoren för statligt stöd försämras såledesvarje år ner till nivån av de schablonberäknaderäntekostnader som är den nivå som skall gälla i framtidenför flerbostadshus. För egnahem skall räntesubventionernaförsvinna helt. Statens kostnader för subventioner minskarsamtidigt snabbare.På förslag av regeringen genomfördes emellertid inte denna nedtrappning1995 för nybyggnation av hyres- och bostadsrättshus utan dessa fick behålla1994 års subventionsgrad som ingångsvärde för räntebidragen.Bostadsutredningen har föreslagit att motsvarande också görs för år1996. Sålunda skall startvärdet även för subventionsgraden vara 52%för nyproduktion i hyres- och bostadsrättshus, för ombyggnadsverksam-het i hyres- och bostadsrättshus samt 31,för nyproduktion av egnahem.Den årliga nedtrappningen föreslås av utredningen genomföras enligt regler-na.Det finns goda skäl att följa utredningens förslag.Den nu arbetande bostadspolitiska utredningen har till uppgift att bl.a.föreslå former för det fortsatta samhällsstödet till bostadsmarknaden. Iavvaktan på dessa förslag är det naturligt att den avveckling som nuvarandefinansieringssystem innebär inte fullföljs.Den dagsaktuella situationen med mycket lågt bostadsbyggande talar ocksåför att flera åtgärder krävs för att underlätta byggandet. De motiv regeringenåberopar som argument för att inte behöva genomföra utredningens förslagbidrar i och för sig helt riktigt till att skapa bättre förutsättningar förbyggandet. De torde dock inte vara tillräckliga. Utredningens förslag i dennadel kan bidra till att undanröja tveksamheten om att komma igång med en delprojekt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjasår skall få räntebidrag för samma andel av kostnaderna som debostäder som påbörjades .
mot · GJ02Bo22 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:101 De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet, m.m. I propositionen föreslås en temporär lösning förhyresgästinflytande vid ombyggnad. Förslaget innebär atthyresgästernas medgivande krävs som villkor för statligtstöd. pågår ett beredningsarbete i regeringen sominnebär att hyresgästernas inflytande vid ombyggnad reglerasi hyresförhandlingslagen.En bra boendemiljö förutsätter att de boende har möjlighet att påverka sittboende och sin boendemiljö. Det finns därför anledning att fortsätta arbetetmed att utveckla boendedemokratin. Inte minst viktigt är det att de boendehar möjlighet att utöva insyn och inflytande vid ombyggnad. Onödiga ochonödigt omfattande ombyggnader för att öka hyreskostnaderna skall intekunna göras utan möjlighet för hyresgästerna att utöva påverkan.Samtidigt är det viktigt att ett inflytandesystem utformas på ett sådant sättatt inte heller hyresvärden förhindras att göra nödvändiga förbättringar för attbevara fastighetens realkapital. För att få ett väl avvägt och ett stabilt ochsäkert boendeinflytande är det därför viktigt att noggranna övervägandengörs. Vi ser också fördelar med att ett sådant system anknyter till hyreslagen.Ett sådant beredningsarbete pågår nu för fullt efter ett utredningsarbete somremissbehandlats. Att nu införa en temporär ordning under en mycket korttid innan en ny och permanent ordning förväntas träda i kraft finner vi inteändamålsenligt. Uppenbara risker finns för att inflytandereglerna blirförvillande och riskerar att gå ut över demokratiaspekterna i stort inomboendet. Vi delar den helt övervägande remissopinionens uppfattning attändringarna i hyreslagen skyndsamt bör arbetas fram och avvaktas. Etttemporärt system bör således inte införas.Det nu hastigt framtagna förslaget har dessutom allvarliga brister inteminst ur rättssäkerhetssynpunkt. Det ger i praktiken ena parten vetorätt iombyggnadsfrågor. Det är inte ägnat att utveckla en god boendedemokrati.Dessutom torde huvudskälet för propositionens förslag numera varaöverspelat. Den ombyggnadsvåg som pågått håller nu på att komma ini en lugnare fas. Den alldeles övervägande delen av ombyggnadsverksam-heten torde dessutom vara motiverad av de byggstimulanser som riksdagenbeslutat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:101, såvitt avserhyresgästinflytande vid ombyggnad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett permanent hyresgästinflytande inomhyreslagens ram.
mot · GJ02Bo25 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag Regeringen föreslår i prop. 1995/96:186 Nya regler förbostadsbidrag att bostadsbidrag till ungdomar mellan 18 och29 år som inte har barn eller studerar slopas. Vi anser attdenna åtgärd är helt felaktig med tanke på den utsattaekonomiska situation ungdomar har idag.Ungdomsarbetslösheten är hög och de flesta ungdomarnasom söker bostad möter en mycket kärv bostadsmarknad.Det är dags att inse att samhället genomgått en kulturellförändring och i dagens unga generation är det generellt settaktuellt att flytta hemifrån från och med 18-årsåldern. Det äringen lyxnyck från bortskämda tonåringar. Arbetslösaungdomar under tjugofem är dessutom underkastadespeciella ekonomiska villkor när de befinner sig iarbetsmarknadspolitiska åtgärder eller är öppet arbetslösa.Likaså gäller en annorlunda lönesättning förungdomar. Redan nu har ungdomar det besvärligt medboende, och att neka dem bostadsbidrag kan i längden genegativa sociala konsekvenser. Många ungdomar tvingassöka socialbidrag för att klara sitt boende. Andelenungdomar som är socialbidragsberoende ligger klart överriksgenomsnittet för befolkningen i sin helhet. Det är oerhörtviktigt att ungdomar ges en ärlig chans att blisjälvförsörjande. Detta för att förebygga att unga människorblir passiviserade och förlorar tilltron till sin egen förmågaatt förändra sin livssituation. Att ta bort möjligheten för justunga människor att erhålla bostadsbidrag om de inte ärstuderande anser vi är att sända ut felaktiga signaler.Dessutom är regeringens föreliggande förslag ett försök attvältra över kostnaderna för ungas boende på kommunerna.Kommunerna är hårt pressade. Vi vill därförbehålla de möjligheter för unga människor att kunna fåbostadsbidrag som föreligger med förändringen attåldersgränsen sänks till . Det kan inte vara rätt att manska börja sitt vuxna liv genom att behöva ta tillsistahandsåtgärder för sina grundläggande behov.Bostadsbidraget till ungdomar bör utgå till ungdomar från 18till , i enlighet med gällande regler om inkomst ochbostadsyta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om slopat bostadsbidragtill ungdomar mellan som inte studerar eller har barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åldersgränser för bostadsbidrag till ungdomar.
mot · GJ02Bo26 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag Bostaden är en grundläggande social rättighet i likhet medarbete, utbildning och sjukvård. Allas rätt till en god bostadär det grundläggande målet för den sociala bostadspolitiken.Bostadsbidragen är en viktig del av den sociala bostadspolitiken.Bostadsbidragens uppgift är att ge hushåll, oavsett ekonomisk bärkraft,möjlighet att hålla sig med bra och rymliga bostäder. Bostadsbidraget ärinkomstprövat och bidragets storlek avgörs av hushållets sammansättning,inkomst och bostadskostnad. Bostadsbidragen ska betraktas som ettavgörande bostadspolitiskt instrument för att ge alla hushåll möjlighet attefterfråga den bostad familjen behöver.Bostadskostnaderna har ökat dramatiskt . Dehöga arbetslöshetstalen, minskade ersättningar från socialförsäkrings-systemen m m har bidragit till att antalet hushåll som är berättigade tillbostadsbidrag har ökat, vilket i sin tur resulterat i att statens kostnader förbostadsbidraget ökat. Propositionen innehåller förslag som skall bryta denkraftiga utgiftsökningen och öka kostnadskontrollen inom systemet.Bostaden är en av de allra viktigaste materiella förutsättningarna för attmänniskor skall ha möjlighet att i övrigt kunna skapa det liv som den egnafamiljen önskar. Förlorar familjen bostaden så försvinner också många av deövriga förutsättningarna för en mänsklig och socialt acceptabel tillvaro.Riksdagen uttalade att det finns goda skäl att återgå till deutbetalningsregler som gällde före överflyttningen av bostadsbidrags-administrationen till försäkringskassorna. Då var det möjligt för en familj attfå sitt bostadsbidrag utbetalt direkt till hyresvärden. hemställde attregeringen skulle göra en översyn av utbetalningssystemet och snaraståterkomma till så att en ny ordning skulle kunna börja tillämpasfr.o.m. bidragsåret 1996.I propositionen föreslås ingen förändring. Regeringen motiverar sittställningstagande med att det skulle hindra samspelet mellan den enskildeoch och minska bidragsmottagarens ansvarstagande attanmäla förändringar av inkomst samt administrativt krångel vid eventuellaåterbetalningar.1970-talets diskussioner om bidragen aktualiserade då och då kravet på attbostadsbidragen i princip skulle betalas direkt till hyresvärden med eller motbidragsmottagarens vilja. Det denna motion avser är att återgå till denordning som innebär att den enskilde bidragstagaren ges möjlighet att medgeatt bostadsbidraget betalas ut till någon annan, vanligen hyresvärden, utan attdärför den personliga integriteten för den skull träds för när.I en trängd privatekonomisk situation där en familj kan riskera att förlorasin bostad är regeringens motiv av mindre betydelse. Samspelet ochbidragstagarens integritet har stora möjligheter att stärkas om familjenkänner trygghet i att en del av bostadskostnaden blir betald. De eventuellaadministrativa besvärligheterna kan inte vara oöverstigliga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder som gör detmöjligt att bostadsbidrag, med bostadsbidragsmottagarensmedgivande, kan betalas ut till annan, vanligen hyresvärden.
mot · GJ02Bo29 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag Inom ramen för budgetsaneringen föreslår regeringen attreglerna för bostadsbidrag förändras så att statens utgifterminskas med cirka 2 300 miljoner . Vi anser attbesparingarna, med hänsyn till det statsfinansiella läget, istora drag är rimliga. På ett par punkter anser vi attföreliggande proposition är mindre väl genomtänkt:Värdet av fastigheter ochbostadsrätterI propositionen föreslås att den del av räntekostnaden somanses vara kompensation för inflationen inte ska räknas in ibostadskostnaden då den bidrar tillförmögenhetsuppbyggnaden i egnahem och bostadsrätter.Detta kan teoretiskt sett vara ett riktigt resonemang. Dockfinns det en betydande osäkerhet om och i så fall med hurmycket en sådan förmögenhetsuppbyggnad verkligen ägerrum. har fastighetsvärdena sjunkit pågrund av den ekonomiska krisen. Även om marknaden nubörjar bli bättre är prisförändringarna mycket ojämna framförallt beroende på bostadens läge.I många fall kan man räkna med uteblivna höjningar eller minskadefastighetsvinster även framöver. Vi anser därför att propositionen skall avslåsvad gäller denna del.UmgängesföräldrarsbostadsytaBarn behöver båda sina föräldrar. Barns relation till denförälder som har umgängesrätt utsätts naturligt förpåfrestningar. Det är formodligen inte regeringens avsikt attöka dessa påfrestningar. Trots detta vill regeringen inskränkamöjligheten för umgängesföräldrar att få bostadsbidraggenom att stadga om en minsta bostadsyta. villinte detaljstyra och reglera kontakten mellan föräldrar ochbarn. Ekonomiska incitament kan utgöra ett sådantstyrmedel, och därför vill vi medvetandegöra regeringen omriskerna med det lagda förslaget.Miljöpartiet vill att en förälders ekonomi även fortsättningsvis ska varaavgörande för om bostadsbidrag skall utgå eller ej. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avslå regeringens förslag omschabloniserade beräkningar av inflation vad gäller beräkningsgrunderav långsiktig real förmögenhetstillväxt,2. att beslutar att avslå regeringens förslag om att stadgaom en minsta bostadsyta för att umgängesföräldrar skall ha rätt tillbostadsbidrag.
mot · GJ02Bo31 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag I 3 § i lagen (1993:737) om bostadsbidrag stadgas följande:"Om inte skäl visas för annat skall med makar jämställasman och kvinna som utan att vara gifta med varandra levertillsammans och1. har eller har haft gemensamt barn eller2. är folkbokförda på samma adress. "Denna regel innebär att olika regler tillämpas påhushållsgemenskaper med en ogift man och ogift kvinna iförhållande till hushållsgemenskaper med två ogifta mäneller två ogifta kvinnor. Särskilt homosexuellasorganisationer har pekat på den diskriminering somhomosexuella sambor därmed utsätts för.Den statliga utredningen om homosexuellas situation i samhället, den s.k.homosexutredningen, föreslog i sitt betänkande (SOU 1984:63) attbestämmelserna om bostadsbidrag skulle göras tillämpliga på sambor avsamma kön. Något initiativ i denna fråga kom dock inte från regeringen.I juni 1993 återkom till ärendet och gjorde ett tillkännagivandetill den borgerliga regeringen om att bostadsbidrag skall kunna utgå också tillpersoner av samma kön utan beaktande av samlevnadsform (bet.1992/93:BoU21, rskr. 1992/93:365). Varken den borgerliga eller densocialdemokratiska regeringen har emellertid tagit några initiativ medanledning av tillkännagivande.Enligt min mening är det oacceptabelt att homosexuella sambor på dettasätt fortsätter att diskrimineras. Den nu föreliggande propositionen utgör ettutmärkt tillfälle att ändra dessa regler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring1. att 3 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag får följandelydelse:Vid tillämpningen av denna lag skall två personer som är gifta med varandraanses leva tillsammans om det inte styrks att de lever åtskilda.Om inte skäl visas för annat skall med makar jämställas två personer somutan att vara gifta med varandra lever tillsammans och1. har eller har haft gemensamt barn eller2. är folkbokförda på samma adress.