mot · GK02Fi214 · 1996-10-07 00:00:00 — Effekter för kommuner & landsting, 1997Miljoner krEffektivare skatteindrivning600Indragning fr. kommunerna p.g.a. vårdnadsbidrag-2600Införande av vårdnadsbidrag2600Tjänstebilsbeskattningen0Nej till 1,5 procentenhets egenavgiftshöjning450080-procentsnivå i socialförsäkringssystemen2000Höjt pensionstillskott650Avdragsrätt för pensionssparande-500Nej till förlängt arbetsgivaransvar...350Avdragsrätt för individuella utbildningskonton-90Reservation för ev. övergångskostnader-1 000SUMMA6510Vårt budgetförslag 1997Miljoner kronorÖkade inkomster i jmfr m regeringen17 440Minskade inkomster i jmfr m regeringen-21 785Ökade utgifter i jmfr m regeringen-15 054Minskade utgifter i jmfr m regeringen20 826Förstärkning av statsbudgeten exklsocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten(minskat upplåningsbehov1 427Kristdemokraternasalternativ till statligtutgiftstak och fördelning påutgiftsområdenUtgiftsområde 1 Rikets styrelseKristdemokraterna finner att anslaget till presstöd, E 2, börkunna minskas med under perioden.Utgiftsområdets anslag bör följaktligen minskas med 70miljoner kronor under åren 1997 till 1999.Utgiftsområde 3 Skatteförvaltningoch uppbördSkattebrott undergräver samhällets gemensamma resurseroch skapar illojal konkurrens inom näringslivet. Därför satsarKristdemokraterna extra resurser för ,anslag A 1, samverkan med polisen i kampen mot den alltmer omfattande ekonomiska brottsligheten. 100 miljonerutöver regeringens förslag läggs därmed på anslaget tillRiksförsäkringsverket.De nya regelverken med anledning av EU-inträdet medför nya problem föratt vid gränsen stoppa kriminalitet i form av smuggling av bl a narkotika,alkohol och vapen. De s k kompensatoriska åtgärderna för att stoppa illagalinförsel kräver resurser i form av tullpersonal i samverkan med polisen. Isyfte att skydda svenska medborgare mot denna kriminalitet och desskonsekvenser vill vi avsätta extra resurser för 300 nya tjänster inomTullverket. För detta ändamål avsätts under åren 1997till 1999 under anslaget A 3.Enligt bör således utgiftsområdets ram utökas med 200miljoner kronor åren 1997 till 1999.Utgiftsområde 4 RättsväsendetKristdemokraterna avvisar samtliga neddragningar vad gällerrättsväsendet och polisen som regeringen föreslår. Vårdemokrati är beroende av att de rättsvårdande myndigheternainom utgiftsområdet kan verka i praktiken.Domstolarna har en stor arbetsbelastning. minskar antaletplatser som tingsnotarier. Vi menar att en grundläggande förutsättning fördomstolarnas verksamhet är att organisationen inte är underdimensionerad.De medel som frigörs genom en effektivisering av rättshjälpen bör därförläggas på domstolarna.Som ovan angivits avslås de besparingar regeringen föreslår. Vårt förslagtill ram för utgiftsområdet blir därmed 300 miljoner högre än regeringensförslag och 630 miljoner högre än regeringens förslag 1998.Utgiftsområde 6 TotalförsvarEftersom osäkerheten i omvärlden kräver både god förmågaatt höja beredskapen i krigsorganisationen och en stabilgrund för anpassning av totalförsvarets resurser anserKristdemokraterna att den beslutade besparingen på inte skaverkställas. Anslag A 1 bör enligt utökasmed 2 000 miljoner utöver regeringens förslag för år 1999.Kristdemokraterna vill också tillföra ytterligare tillKustbevakningen för att tillgodose de ökade krav som ställs i samband medvårt medlemskap i unionen samt den ökande fartygstrafikenfrämst till och från . Anslag C 1 bör därmed utökas med 15 miljonerkronor utöver regeringens förslag för åren 1997 till och med 1999.Med hänvisning till ovanstående anslår 15 miljoner merän regeringen för utgifter på detta utgiftsområde samt 815miljoner mer än regeringen år 1999.Utgiftsområde 7 InternationelltbiståndGrundläggande för biståndspolitiken är solidaritetstanken -människors lika värde och därigenom ett gemensamt ansvarför varandra och att vi alla hör samman och bebor en jordsom är odelbar. Med biståndet vill vi stödja människors egnaansträngningar och möjligheter i fattiga länder att fritt ochutan fruktan för repressalier få forma sitt samhälle.Samtidigt som världens samlade bistånd sjunkit till den lägsta nivån på 20år ökar klyftan mellan rika och fattiga länder.Med målsättningen att bidra till att bekämpa fattigdomen i världenbeslutade att av BNP, senare ändrat till BNI, skulleavsättas för bistånd till världens fattiga.Genom regeringens förslag, med stöd av och ,att sänka det svenska biståndet till av BNI riskerar nu enprocentsmåletatt förpassas till historieböckerna.Kristdemokraterna motsätter sig denna sänkning till den avbiståndsminister tidigare kallade "skammens gräns" (FNsrekommendation till i-länderna). Vi beklagar att Socialdemokraterna, somunder sin tid i opposition lovade att snabbare än den borgerliga regeringenåterföra biståndet till enprocentsnivån, nu genomför de största sänkningarnasom någonsin ägt rum under det svenska biståndets historia. Totalt kommer,sedan regeringsskiftet, biståndsnivån i kronor räknat att ha minskat med 3,5miljarder eller t o m 1999.I en värld där de fattiga bara blir fler och fler och behoven ökar dramatisktframstår regeringens nedmontering av resursallokeringen till de fattigaländerna som moraliskt förkastlig.Kristdemokraterna föreslår istället en återgång till enprocentsnivån senastår 2001 eller tidigare om ekonomin så tillåter.Kristdemokraternas budgetförslag för innebär attbiståndet tillförs utöver regeringens budgetförslag. För1997 anslås ett högre anslag än regeringens på utgiftsområde 7.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorgKristdemokraterna avvisar de besparingar regeringen föreslårgällande ett höjt högkostnadsskydd. Vi menar atthögkostnadsskyddet skall bibehållas på . Somen följd härav föreslås ett utökat anslag under A 1Sjukvårdsförmåner m m med åren 1997till och med 1999. Vi utvecklar våra synpunkter påframtidens högkostnadsskydd i en separat motion.I regeringens budget ligger en besparing om gällandepersonlig assistent. har avvisat alla besparingar påassistentreformen. Vi står fast vid denna hållning och anvisar därför 215miljoner kronor utöver regeringen på anslag B 7.Utöver ovanstående föreslår vi att anslag C 1 Bidrag till missbrukarvårdutökas med utöver regeringens förslag under åren 1997-1999.Totalt föreslår vi att ramen för utgiftsområde 9 blir 1 145 miljoner störreän regeringens för år 1997.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikappKristdemokraterna föreslår förändringar inom utgiftsområdetsom berör två anslag. Vi föreslår att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen skall innehålla medett högkostnadsskydd . Detta förstärkerbudgeten med per år.Vi föreslår vidare att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) i sjuk-och arbetsskadeförsäkringen beräknas på snittinkomsten under de två senasteåren. säger vi nej till regeringens förslag till SGI-beräkning till enkostnad av . Nettobesparingen blir därigenom 600miljoner kronor . finansierar en höjning aversättningsnivåerna i sjukförsäkringen till redan från år 1997.Kostnaden för detta är . Anslaget A 1 skall följaktligenminskas med 300 miljoner kronor.Vi föreslår att förtidspension från och med ersätts med förtidauttag av den egna pensionen. Budgetförstärkningen beräknas till . Anslag A 3 Förtidspensioner bör minska med . Sammantaget får utgiftsområde 10 ett 1.600 miljoner krlägre anslag än i propositionen.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomKristdemokraterna avvisar en lång rad nedskärningar somregeringen föreslår för pensionärerna. Det gällerinkomstprövning av folkpension i form av änkepension,kostnad . Vi avvisar också sänktkompensationsgrad från till ibostadstillägget (BTP). Det belastar budgeten med 315miljoner kronor. Avvisandet av att fritidsfastighet medräknassom förmögenhet vid beräkning av BTP kostar 150 miljonerkronor. Vi avvisar också förslaget om förkortadomställningspension. Dessutom höjer vi pensionstillägget tillde sämst ställda pensionärerna med per månadtill en kostnad av 900 miljoner kronor.Genom en aktiv rehabilitering och ett minskat antal förtidspensionärer börden genomsnittliga pensionsåldern successivt kunna höjas. Beräknadbesparing 1997 uppgår till 750 miljoner kronor.Av ovanstående följer att anslag A 1 Ålderspensioner utökas med 150miljoner utöver regeringens förslag . Anslag A 2 Efterlevande-pensioner till vuxna föreslås en utökad ram med år1997. Dessutom bör anslag A 3 Bostadstillägg till pensionärer få ett utökatanslag med år 1997.Totalt utökas ramen för utgiftsområde 11 med år1997 med de kristdemokratiska förslagen.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghetför familjer och barnSedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har ettantal nedskärningar genomförts som lett till kraftigaförsämringar för de familjer som har de lägsta disponiblainkomsterna. Vi kristdemokrater har motsatt oss flera avdessa förändringar och anvisat alternativa besparingar. Inteheller nu accepterar vi dessa nedskärningar.Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen skall vara . Dettabelastar budgeten för med 500 miljoner kronor.Vi föreslår att vårdnadsbidraget återinförs på samma nivå som gällde framtill till en nettokostnad av . Dettafinansieras genom en motsvarande sänkning av statsbidraget tillkommunerna, som ju avlastas kostnader för barnomsorg.Regeringens sänkning av barnbidragen har drabbat alla lika, oavsett hurderas ekonomiska situation ser ut i övrigt. För att kompensera för de barnsom bor i familjer som har en sämre ekonomisk situation föreslår vi att detgenerella barnbidraget sänks med ytterligare och barn,vilket ger en besparing på . Denna besparing förs i sinhelhet över till den barnrelaterade delen av bostadsbidraget, vilket innebär attvarje barn i dessa familjer förstärks med . Igenomsnitt förstärks varje barnfamilj som uppbär bostadsbidrag med ca2 per år.Kristdemokraterna föreslår att flerbarnstilläggen återinförs till en kostnadav 1997.Liksom i sjukförsäkringen föreslår vi att beräkningsgrunden för denersättningsgrundande inkomsten beräknas på snittinkomsten under de tvåsenaste åren. avvisar vi regeringens förändringar på detta område.Nettobesparingen blir . Totalt innebär detta ett1.774 miljoner högre anslag till utgiftsområde 12 än i propositionen.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshetLägstabeloppet i arbetslöshetsförsäkringen bör enligt våruppfattning återställas till av inkomstenoch lägstanivån i det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS)ska återställas till vad som gällde innan sänktebeloppet. samlade budgetpolitik innebären kraftfull förstärkning av resurserna för kommuner ochlandsting som med en försiktig beräkning bör kunna ha ca38.000 fler heltidsanställda än med regeringens förslag. Dettagör det möjligt att dels säga nej till de s k tillfälliga offentligaarbetena och dessutom minskar behovet av kontanta utgifter ia-kassan. Den samlade effekten av detta ger ett 1.400miljoner lägre anslag till utgiftsområde 13.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetslivDe förslag som presenteras för tillväxt, företagande och nyajobb för ca kommer att minska behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regionalpolitiskt fientligaförslag som höga flyttbidrag avskaffas. Kostnaderna förArbetsmarknadsverkets och länsarbetsnämndernasadministration minskas. Arbetslivsforskning som inte synesvara välmotiverad reduceras. Förslaget att inrätta ettregeringen underställt avvisas. görs en prioritering vad gällerarbetshandikappade innebärande fortsatta 90-procentsnivåerför lönebidrag i ideella organisationer och en satsning påSamhall innebärande att man ej behöver avskeda personal.Sammantaget innebär förslagen en neddragning påutgiftsområde 14 med , entidigareläggning av de neddragningar regeringen räknar medför 1998 och 1999. Totalt ges ett 3.958 miljoner lägre anslagän i propositionen till utgiftsområde 14.Utgiftsområde 15 Studiestöd ochutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningAntalet nya platser inom den högre utbildningen har ökatmed . Kringresurserna i form avkvalificerade lärare, välutrustade bibliotek, platser försjälvstudier och andra lokaler har dock inte tillförts i sammaomfattning. Risken är därför stor att kvaliteten iundervisningen blir lidande om ytterligare platser tillförs iallt för snabb takt. Vi kristdemokrater vill därför gå fram inågot långsammare takt när det gäller tillkomsten av antaletnya platser inom komvux för och inom högskolanför åren 1998 och 1999. Resurser för studiemedel minskas imotsvarande grad.Vi anvisar inom vår ram medel för att återställa barntillägget i svuxa. Detär en förutsättning för att många ensamstående föräldrar ska kunna studera.Alltför många av dem har redan tvingats avbryta sina studier sedanregeringen med kort varsel drog in barntillägget 1995.Vi kommer liksom tidigare att avvisa anslag till stipendier på 10 000kronor för dem som genomgår basåret på komvux. Vi anser också att detsärskilda N/T-stödet bör tas bort liksom att studiemedel bör ges i relation tillresultat.Slutligen vill vi återinföra utbildningsbidrag med låneandel iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet.Regeringen föreslår en genomsnittlig nedskärning med ca 250 miljonereller av anslagen till , forskningsråden ochrymdforskningen 1997, vilket man vill kompensera genom att konfiskeraforskningsstiftelsernas medel. Eftersom vi inte accepterar detta avsätter vi ivårt förslag 250 miljoner mer än regeringen till ,forskningsråden och rymdforskningen.Sammantaget bör regeringens förslag till utgiftsram för område 15 minskasmed . Utgiftsramen för område 16 börlikaledes minska med 1997.Utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritidKristdemokraterna föreslår på detta utgiftsområde attanslaget till folkbildningen, L 1, minskas med 40 miljonerkronor. Orsaken är att vi motsätter oss det utökade stödet tillfacklig utbildning som regeringen föreslår. Däremot anser viatt besparingen på folkbildningen med 100 miljoner kronor1997 inte är acceptabel. Det bör vara oförändrat. Därför ökasanslaget L 1 (netto) med 60 miljoner.Neddragningen på anslaget K 1 avvisas, och det bör därmed ökas med 3,5miljoner. Stödet till idrotten, N 3, föreslås få en utökad ram med 30 miljonerkronor . Totalt föreslås utgiftsområdet få en utökad ram med 93,5miljoner kronor år 1997.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeKristdemokraterna motsätter sig höjningen avfastighetsskatten från 1,5-1,av taxeringsvärdet.Motsvarande besparing om 1,5 miljarder görs påräntebidragen i utgiftsområde 18. Vi avvisar även deindividuella inkomstgränserna i bostadsbidragen som direktslår mot de barnfamiljer där en av föräldrarna väljer att underen period själv ta hand om barnens första år. För att återställadenna effekt anslås . Den barnrelateradedelen av bostadsbidraget höjs med . Det ger igenomsnitt per barn och i genomsnitt perbarnhushåll med bostadsbidrag per år.För att finansiera ett särskilt bostadsbidrag till ungdomar utan barnminskade bostadsutskottet den yta på vilken bostadsbidraget beräknas. Dettakom att slå hårt mot barnfamiljerna eftersom av alla barn bor iegna hem. Vi anvisar ytterligare för att återställa denbidragsgrundande bostadsytan. Det särskilda bostadsbidraget för ungdomavvisas varför 300 miljoner sparas. Utgiftsområdet ges ett 338 miljoner lägreanslag än i budgetpropositionen.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvårdKristdemokraterna prioriterar denna fråga genom att tillområdet anslå mer pengar än regeringen på följandeanslagsposter: , miljöövervakning,bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag,investeringar inom miljöområdet, miljö- ochkretsloppsforskning respektive sanering och återställning avmiljöskadade områden. Totalt anslår vi 165 miljoner krutöver regeringens ram till utgiftsområdet.För kommande år avvisar vi dessutom regeringens åderlåtning av desamlade resurserna till miljöforskning genom att vi avvisar konfiskationen avpengar från forskningsstiftelsen . Staten bör fortsätta att drivamiljöforskning med egna pengar utan att dra in medel från andra aktörer.Utgiftsområde 21 EnergiI avvaktan på att partiledaröverläggningarna inomenergiområdet ska avslutas ställer vi inga direkta krav pånågra genomgripande förändringar av politiken inom dettaområde. Den förändring som har bäring på budgeten är att viavvisar regeringens förslag till skattesänkning påkärnkraftsproducerad el. Den formella hemställan på dennapunkt återfinns under utgiftsområde 3 ochuppbörd.Utgiftsområde 22 KommunikationerI syfte att sanera statens finanser och att göra en prioriteringdär satsade resurser i första hand kommer de operativaverksamheterna till del föreslår vi följande förändringar påanslagsposterna: Vi sparar vardera påVägverkets administrationskostnader respektive Banverketssektorsuppgifter. För att stärka den regionala balansen ochöka möjligheterna för glesbygden att vara delaktiga i devisen"Hela ska leva" anslår vi mer änregeringen till driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen. För att ytterligare understryka vikten av enoffensiv och framtidsinriktad miljöforskning anslår vi 135miljoner kr mer än regeringen tillKommunikationsforskningsberedningen i syfte att den skasatsa på ett projekt inom ramen för ett miljöanpassattransportsystem. Totalt minskar anslaget på dettautgiftsområde med 50 miljoner.Utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringarAtt EU:s miljöstödsprogram ska användas fullt ut är ettgammalt kristdemokratiskt krav. Genom att nu tillföraytterligare tillförs jordbrukettillsammans mer än vad regeringen ochCenterpartiet föreslagit. Fortsatt avbytartjänst, förstärkt LFA-stöd samt bibehållande av resurser för djurskyddsverksamhetoch rennäringen är andra komponenter i Kristdemokraternasbudgetförslag. Fisket tillförs genominförandet av ett fiskeavdrag. Sammantaget tillförsutgiftsområdet 219 000 miljoner kronor.Utgiftsområde 24 NäringslivKristdemokraterna vill öppna en helt ny marknad för tjänsterriktade till hushållen. Detta sker i två modeller. Enklarehushållstjänster stimuleras genom att ett nytt anslag om 300miljoner kr inrättas enligt dansk modell. För störrereparations- och underhållsarbeten av bostäder, fordon ochinventarier i hemmen ökar möjligheternatill avdrag av arbetskostnaden ochfinansierar ett ytterligare skattebortfall på 2 miljarder kr1997. SGU får ett ökat anslag om 6 miljoner förmaringeologisk forskning. avvisar ävenunder detta utgiftsområde regeringens neddragning påforskningsanslaget och anslår därför ytterligare 200 miljonerkr 1997. Sammantaget anvisas ett störreanslag än i propositionen på utgiftsområde 24.Utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerKristdemokraternas samlade budgetpolitik ger kommunernaett avsevärt bättre läge än vad de har i form av att derasfinansiella styrka skulle vara bättre och i motsvarande månskulle deras förmåga att ge medborgarna den vård, omsorg,utbildning etc som vi förknippar med välfärdssamhället öka.Det handlar bl a om att vi avvisar av de tillkommunal- och landstingsskatterna avdragsgillaegenavgifterna och anvisar medel till högre ersättningsnivåeri försäkringssystemen som ger kommunerna ett störreskatteunderlag.En direkt konsekvens av att vårdnadsbidraget återinförs med åtföljandeavlastning på kommunernas ekonomi gör att det generella bidraget tillkommunerna kan minska med motsvarande summa som vårdnadsbidraget föröver till familjerna, det vill säga 2 600 miljoner kr.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor mmKristdemokraterna vill se en ökad utförsäljning av statligaföretag i enlighet med den lista som uppgjordes under denförra mandatperioden. Av de 36 företag som den dåvaranderegeringen fick i bemyndigade att sälja helt eller delvis har20 sålts eller överförts till annan ägare. Sammanlagt hardessa försäljningar inbringat tillstatskassan (exklusive försäljning av Nordbanken) ochminskat statens upplåningsbehov med motsvarande belopp.De 36 listade företagen representerade ett värde om 100miljarder kronor.Utifrån kristdemokratiskt synsätt finns det anledning att gå vidare ochminska det statliga ägandet av företag i princip enligt det program somantogs av regeringen . Utöver dessa bör ytterligare företag som är hel-eller delägda av staten bli föremål för försäljning, helt eller delvis. Tilldessaföretag hör , , , , RetrivaAB och Nordbanken. Beträffande vissa större företag, som t ex ,bör vissa omstruktureringar och kanske en uppdelning ske för att brytamarknadsdominansen. är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet. Monopol kan inte säljas innan omstruktureringskett. Vid utförsäljning bör enligt vår uppfattning allmänheten och deanställda i företagen vara en viktig målgrupp.Kristdemokraterna vill öka ambitionsnivån i utförsäljningen av statligaföretag för att kunna nedbringa statsskulden och räntebördan.Utförsäljningen bör genomföras så att ränteeffekten minus uteblivnainleveranser blir 1997.Genom utförsäljningen av statliga företag ges en bestående ränteeffekt pådetta utgiftsområde. Totalt föreslår vi att anslaget ska vara 800miljoner lägre än regeringens förslag.Kristdemokraternas förslagangående statliga inkomsterI föreliggande proposition lägger regeringen fram några nyaförslag på den statliga inkomstsidan som Kristdemokraternanedan kommer att kommentera. Vi ger även förslag tillökade respektive minskade inkomster för staten. Syftet är idetta sammanhang att ge en mer heltäckande bild över detkristdemokratiska budgetalternativet.Ökade inkomsterDen sänktes momsen på livsmedel från 21 . Åtgärden motiverades främst av förmentfördelningspolitiska skäl, trots att sänkningen av momsenbetyder mest, i kronor räknat, för de relativt välbeställda.Detta gjordes som regeringen genomfördeförsämringar inte minst för sjuka och arbetslösa.Kristdemokraterna motsatte sig sänkningen just avfördelningspolitiska skäl.För att kunna finansiera reformer och förbättringar för grupper som idagkan sägas vara de sämst ställda skulle en höjning av livsmedelsmomsenkunna vara motiverad. Höjningen skulle drabba alla men de reformer ochförbättringar som därmed skulle kunna föreslås kommer de sämst ställda tilldel. Det handlar om höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen,sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, om förbättrade barnbidragmed låginkomstprofil, införande av vårdnadsbidrag, förstärkningar i fleraavseenden för de sämst ställda pensionärerna, oförändrat högkostnadsskyddinom sjukvården och inte minst en rejäl satsning för nya jobb. Det senare ärden viktigaste fördelningspolitiska förbättringen som kan genomföras.Vi verkar för en förbättrad konkurrenssituation både i produktions- ochdetaljistledet. Genom ytterligare åtgärder på detta område kan livsmedels-priserna pressas. Vi tror därför inte att den höjda livsmedelsmomsen kommeratt slå igenom fullt ut i konsumtionsledet.Kristdemokraternas syn på statligt företagande baseras på principen attkonkurrensutsatt verksamhet, som inte av t ex hälsomässiga eller sociala skälbör vara kopplade till staten, ska bedrivas av privata intressenter.Staten ska, enligt vårt förmenande, sätta ramar och övervaka spelreglernapå marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, men inte sköta företagandet. Ettsamhällssystem som bygger på att staten både agerar domare och dessutomdeltar i spelet skapar en rad problem. Ett av problemen är att de statligaföretag som utvecklas och växer får svårt att skaffa nödvändigt kapital förnyinvesteringar. Ett annat problem handlar om riskerna för snedvridning avkonkurrensen. Ytterligare ett skäl är att det finns en risk att investeringarintegörs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna attskapa nya jobb. Ett fjärde problem är att det finns en risk att ett evfallissemang drabbar angelägen verksamhet inom den offentliga sektornsåsom vård och omsorg.Företagen mår bra av aktiva och intresserade ägare som kan satsa inte baranär ett företag är krisdrabbat utan på ett framåtsyftande sätt. Detta kan statendefinitivt inte göra i rådande statsfinansiella läge.