mot · GK02Jo797 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundBiologisk mångfald är ett generellt begrepp för den enormaoch till stor del okända variationen som finns bland levandeorganismer i alla miljöer, samt de ekologiska relationer ochprocesser som organismerna ingår i. Denna variationkommer bl.a. till uttryck i form av olika arter, variation inomarten och variation på molekylär nivå. Antalet kända arterberäknas på jorden till ca 1 675 000 st. hyser ca55 000 av dem.Vår planets biologiska mångfald hotas. Hoten är många; kemikaliseringenav jordbruket, ett allt mer industrialiserat skogsbruk och fiske, spridning avtoxiska kemikalier och kemikalier som anrikas i det levande, ohämmad jaktoch fiske är några sådana.Problemet är synnerligen allvarligt utifrån flera utgångspunkter. Har engång en art eller genetisk variation försvunnit kan den inte återskapas.Det behövs kraftfulla åtgärder för att så snabbt som möjligt stoppautvecklingen. Många arter, till exempel i regnskogen, hinner knappt mer änbeskrivas av vetenskapen innan de är borta för alltid. Även i hotasarter att utrotas. av våra vilda arter hotas av utrotning och ytterligarearter kräver stor hänsyn om de ska kunna fortsätta existera. Bara avryggradsdjuren finns 145 arter upptagna på Artdatabankens listor överhotade arter, de så kallade rödlistorna. Även variationen och den genetiskamångfalden i och bland våra kulturväxter och djur hotas i takt med attjordbruket förändras.Sverige har i kraft av sin relativt långt gångna utveckling möjlighet ochansvar för att driva på arbetet med att säkerställa biologisk mångfald. Dettaarbete ska bygga på besluten som fattades på Riokonferensen.Hård kritik i granskning avden svenska miljöpolitikenI presenterades "". Den i särklass hårdastekritiken gällde vårt arbete för att skydda den biologiskamångfalden. konstaterar:Pressures from forestry and agriculture have been the main sources ofthreats to biodiversity; changing practices in both sectors have beenintroduced recently and have yet to prove their effectiveness. The propostionof land area set aside for nature protection is smaller and less representativeof the major biomes than in many countries. While 6.6 per cent ofSweden´s total territory is legally protected, only 0.5 per cent of productiveforest outside the mountain region is protected and relatively attentionhas been paid to the protection of freshwater and habitats. Morecould be done to meet the parliamentary goal or preserving native species.Considering the task ahead, overall spending on nature conservation appearslow, especially since a large part of present funding goes for compensationpayments. [egen kurs. ]föreslår därför bl.a. följande åtgärder för att kommatill rätta med de beskrivna problemen: Att ge högre prioritet åt naturvården. Att sätta upp kvantitativa mål för skyddade områden i termer av totalareal, representativitet och minsta storlek för enskilda nationalparker ochnaturreservat och öka ansträngningarna för att nå dessa mål. Att skapa reservat i den svenska delen av . Att genomföra aktionsplanen för biologisk mångfald och göra skyddet avdenna mångfald en grundläggande princip i den föreslagna . Att ytterligare integrera miljöhänsyn i skogsvården och säkerställa attskogsbruket allt mer utvecklas i riktning mot ett hållbart ochmiljömedvetet synsätt med relevanta mål och måluppföljning.Miljöpartiet de gröna instämmer i kritik. Somframgår av texten nedan så erbjuder vi ett politiskt alternativsom konkret realiserar i stor sett allt som föreslår för att förbättra det svenskaskyddet av den biologiska mångfalden.Den biologiska mångfaldens betydelseDet finns en rad skäl till att skydda och bevara biologiskmångfald. I korthet kan bl.a. följande skäl uppmärksammasutan värdering mellan skälen:1. Behovet av att bevara genetisk mångfald. Genom att bevara arterskyddar vi utgångsmaterialet för framtida växt och djurförädling. Gener ocharter som en gång gått förlorade, kan inte återskapas.2. Mycket av det levande är ännu outforskat. Vi vetmycket lite om vissa delar av naturen och arters inbördes relation i detekologiska systemet. Därför bör dessa skyddas för att möjliggöra framtidavetenskapliga studier.3. Vi samlever med andra arter på jorden i ett samspelvi inte helt känner. Ekologisk stabilitet minskar risken för katastrofalaskeenden. Ekologisk balans är en långsiktig överlevnadsfråga.4. Vilda arter har rätt att sammanleva med oss på jorden. Viinte har rätt att utrota dem; naturen är inte bara till för människan. Naturenbör skyddas för sin egen skull eftersom det finns ett inneboende värde i attbiologisk mångfald bevaras.5. Det sociala och kulturella. Naturen är, och har genom historien varit, enkälla till skönhetsupplevelser. Naturen inspirerar till konstnärlig verksamhetsamt ger möjligheter till rekreation och friluftsliv.6. Det finns en rad rent ekonomiska och medicinska skäl att söka bevarabiologisk mångfald. Det är väl känt att många av våra livsmedel ochmediciner har sitt ursprung i den tropiska regnskogen. Det är mycket troligtatt man kommer att finna ytterligare värdefulla arter och ämnen allt eftersomkunskapen om de biologiska systemen ökar.7. Hänsyn till våra efterlevande. En etisk princip är att framtidagenerationer skall ha samma förutsättningar och möjligheter vad gällernaturresurser som de nutida.8. Eftersom man inte kan förutse effekterna av attarter försvinner, bör man för säkerhets skull se till att de bevaras (försiktig-hetsprincip).Internationellaöverenskommelser ochåtagandenGlobala konventionerDe första globala konventionerna för reglering av levanderesurser slöts och . Dessa konventioner syftade emellertid snarare till attfördela resurser mellan olika exploateringsintressen än till attlångsiktigt skydda vissa växter och djur. Den första egentliganaturvårdskonventionen tillkom menundertecknades endast av ett fåtal stater.Till skydd för utrotningshotade djur och växter finns den s k . (Convention on International Trade in Endangered Species ofWild Fauna and ). Den är en skyddskonvention i så måtto att den medfå undantag förbjuder handel med utrotningshotade arter, en lista på ca 400djurarter och 2 500 växtarter, och en handelskonvention i så måtto att dentillåter kontrollerad och reglerad handel med arter som inte är direkt hotademen riskerar att bli det.Bonnkonventionen har till syfte att skydda flyttande arter. För de arter somhotas av utrotning inom hela eller stora delar av sitt område råder i principförbud att fånga eller döda arterna. Vidare skall länderna vidta andra åtgärderför att skydda dessa arter. Det kan gälla att restaurera för arten viktigabiotoper, exempelvis våtmark, eller att undanröja hinder för självaflyttningen. Konventionen har inte haft önskvärd effekt, främst tillföljd av att den endast har antagits av 28 stater. Viktiga länder som saknas ärFörenta staterna och liksom merparten av u-länderna.Världsarvskonventionen har till syfte att skydda vissa naturområden ellerbyggnadsverk som är så unika att de är en angelägenhet för världssamfundetsom helhet och inte bara för de enskilda länder som hyser föremålet ellermonumentet. Konventionen begränsas av att initiativ att föra upp ett visstobjekt på listan endast kan tas av det land inom vars gränser objektet finns.Våtmarker tillhör de biologiskt mest produktiva ekosystemen.Ramsarkonventionen har till syfte att stoppa intrång i betydelsefullavåtmarker och . Definitionen av våtmarker är mycket bredoch omfattar bland annat mangroveträsk, torvmossar, marskområden,kuststränder, bergsjöar och tropiska flodområden. Varje land skall sätta uppminst en av sina våtmarker på en gemensam lista över internationelltbetydelsefulla våtmarker. I har 30 områden tagits upp på denna lista.Många våtmarksområden i hotar att förstöras av torrläggning förjordbruk, skogsskövling, bosättning eller av att förgiftas av bekämpnings-medel. Flera länder med betydelsefulla våtmarker har ännu inte anslutit sigtill konventionen, däribland , , och Botswana.1983 års internationella avtal om tropiskt timmer är ett råvaruavtalförhandlat inom ramen för konferens för handel ochutveckling () och dess s k integrerade råvaruprogram. Arbetetinom avtalets ram, som främst bedrivs genom ett flertal multilateralautvecklingsprojekt, har under avtalets hittillsvarande löptid gått relativttrögt.Bland annat har tills mer övergripande, konkret målsättning förverksamheten saknats.Arbetet med att utarbeta en samlad global konvention om biologiskmångfald inleddes inom . Vid om miljö ochutveckling (UNCED) i antogs fem dokument olika dokument;Rio-deklarationen, konventionerna om biologisk mångfald ochklimatförändringar, skogsprinciperna och . Rio-deklarationen ärett övergripande dokument om miljö och utveckling som håller sammanutvecklings- och miljöarbetet genom uppställda mål och principer.Konventionen om biologisk mångfald syftar till att bevara den biologiskamångfalden, till ett långsiktigt och hållbart utnyttjande av mångfaldensbeståndsdelar och till en rättvis fördelning av de nyttigheter som kanutvinnas ur genetiska resurser. Skogsprinciperna är inte bindande på sammasätt som konventionen, men anger principer för brukande, bevarande ochhållbar utveckling av skogsresurserna. Genom att ansluta sig tillKonventionen om biologisk mångfald och Skogsprinciperna har Sverigeåtagit sig att föra en samlad politik för att bevara biologisk mångfald och attutforma landets skogspolitik med hänsyn till skogarnas globala betydelse.Europeiskt samarbeteSverige är part i samma naturvårdskonventioner som EU.Den svenska lagstiftningen på området överensstämmerhuvudsakligen med EG-direktiven. EG-reglerna pånaturvårdsområdet syftar till att bevara arter och naturligamiljöer och säkerställa biologisk mångfald. Ettsammanhängande europeiskt ekologiskt nätverk, Natura2000, kommer att upprättas inom EU. Nätverket skall beståav olika områdens naturliga livsmiljöer och skyddsvärdadjur- och växtarter. Områdena skall bevaras, eller om såbehövs, restaureras.Medlemsstaterna skall övervaka bevarandestatusen för de naturligalivsmiljöer och arter som omfattas av det s.k. habitatdirektivet (92/43/EEG)och direktivet om bevarande av vilda fåglar (79/409/EEG), samt upprätta enförteckning över områden där sådana typer av naturliga livsmiljöer ochinhemska arter finns. På grundval av förteckningen fastställer kommissionenvilka reservat som anses viktiga för gemenskapen/unionen. Därefter skallmedlemsstaterna förklara områdena som bevarandeområden och skydda demgenom bindande rättsregler. skall områden medutrotningshotade arter vara skyddade. Områden som säkerställs inom Natura2000 får ett mycket starkt skydd, eftersom ingrepp i högt värderade områdenbara kan godkännas av EU-kommissionen.Behov av konkreta riktlinjerför den biologiskamångfaldenRiksdagen har vid ett flertal tillfällen fattat beslut om måloch riktlinjer för arbetet med att bevara natur och miljö.Representativa områden av alla förekommande naturtyperskall säkerställas, biologisk mångfald och genetisk variationskall säkras och hotade arter skall skyddas. Miljömålet skallges samma vikt och betydelse som ekonomiskaöverväganden.Målen för samhällets naturvårdande insatser är således högt ställda.Samtidigt som inriktningen av arbetet är någorlunda klar, saknaskvantifierade och konkreta riktlinjer för hur målen skall uppnås. Det finnsgott om lagar för att genomföra de uttalade målen, men i praktiken begränsastillämpningen av dessa lagar av tillgången på ekonomiska resurser. Det finnsalltså en diskrepans mellan målen för skyddet å ena sidan och de olika medelsom är tillgängliga för att nå dessa mål å den andra sidan.Under 1995 har , , ,och utarbetat aktionsplaner för biologisk mångfald.Naturvårdsverket diskuterar i sin aktionsplan "modeller" för regionalariktlinjer för biologisk mångfald och ett "operativt delmål" om ytterligare100 000 ha skyddad produktiv skogsmark - formulerat utifrån gällandeanslagsnivå. Detta är inte tillräckligt. anser att det saknaskoppling mellan de högt ställda målen för biologisk mångfald och deriktlinjer som framgår av aktionsplanerna. Riktlinjer skall utformas efter måloch inte efter den aktuella medelstilldelningen. Medan biologisk mångfaldblir en del av miljöprosan ökar hoten mot många arter. Så får det intefortsätta.Miljövårdsberedningen har i uppdrag att yttra sigöver i vilken omfattning arealen skyddad skogsmark behöver utökas.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges till känna att arbetet med konkretariktlinjer för den biologiska mångfalden skall påskyndas och att regeringenredan under 1997 återkommer till med förslag till riktlinjer för hurstora arealer och vilken typ av skog som skall skyddas under de närmasteåren.Biologisk mångfald ijordbrukslandskapetFörändringar i jordbrukslandskapet ingår i hotbilden förungefär en tredjedel av landets hotade, sällsynta ellerhänsynskrävande arter. Bland grödor och husdjur har ocksåden genetiska mångfalden minskat under längre tid.Det moderna jordbruket är ett hot mot den biologiska mångfalden.Lantbrukare, som gått över till att odla ekologiskt, vittnar om hur arter somtofsvipa, nyckelpiga och blåklint återkommer.Det största hotet är kemikaliseringen. Dagens kemiska bekämpningsmedelhar effekter på ett flertal organismer utöver dem man vill bekämpa. Demedför exempelvis att insektsfaunan reduceras och därmed födotillgångenför insektsätande djur. Gödsling av gynnar grödorna påkonkurrenskänsliga ogräsarters bekostnad. Än värre är det då betesmarkergödslas. Många hotade arter kräver magra betade marker. Andra hot ärigenväxning av nedlagd jordbruksmark, småbiotoper har försvunnit eftersomde betraktas som odlingshinder, grova lövträd i öppna lägen har i högutsträckning utraderats ur odlingslandskapet eller blivit kringväxta avtätnande vegetation, utdikningen har historiskt slagit hårt mot de artrikaslättvåtmarkerna.För att bevara de ur natur- och kultursynpunkt värdefullaste markernainfördes i samband med beslut landskapsvårdsstöd och NOLA-stöd.Avsikten var att spara det som ännu återstod av hotade arter och rester efterdet landskap och den historia, som är vår. Dagens miljöstöd inom EU:sjordbrukspolitik är generösa, men går enligt många naturvårdare inte till demarker som har högst biologiskt värde. Många faller utanför systemeteftersom marken inte är klassad som jordbruksmark. I andra fall är reglernabesvärliga och medel söks inte. Detta måste uppmärksammas vid denkommande översynen av miljöstöden.Ett ekologiskt lantbruk ökar denbiologiska mångfaldenDet ekologiska lantbruket är ett långsiktigt hållbart lantbrukdär återcirkulation av resurser är en förutsättning. Ängar ochhagar betas, och de delar av landskapet som har störstbetydelse för många av de örter som är akut hotade,bibehålls och utökas. I och med att mikrolivet i jordenåterkommer skapas också förutsättningar för fortsättningenpå näringspyramiden. Många insektsarter och fåglar får enchans. En stor del av de utrotningshotade arterna är beroendeav ett kulturlandskap utan gifter.Bevara genresurserna i jordbruketKulturväxterVi har stora kulturskatter i våra kulturväxter. De är dessutomviktiga genetiska resurser, som vi har all anledning attförsöka bevara. Vi har inte råd att förlora den biologiskamångfald som våra gamla kulturväxter utgör. Många avdagens moderna varianter kan behöva återkorsas med äldrevarianter med värdefulla gener som gått förlorade iförädlingsarbetet och som finns kvar i de äldre varianterna.Det kan exempelvis gälla egenskaper som resistens ellergrobarhet.Dagens miljöersättningar i jordbruket innebär inget stöd för odling aväldre, genetiskt värdefullt växtmaterial eller anläggning och skötsel av åkrarmed insådd av hotade åkerogräs. Vi föreslår att miljöersättningarnakompletteras så att ersättning kan utgå även till odling av äldre genetisktvärdefulla kulturväxter och ogräs.KöksväxterVäxternas genetiska variation har till varit allmänegendom. Genom kraftfulla påtryckningar på regeringar imånga länder samt inom EU är det möjligt att fåensamrätt och patent på odlade former av liv. Det är allt merlönsamt att utveckla och äga nya sorter. Fröfirmor köps isnabb takt upp av multinationella kemiföretag som ,, , , m.fl.För att säkra de nya sorterna görs officiella listor överregistrerade och därmed godkända sorter. I och med SverigesEU-medlemskap blir många av de frösorter som används iSverige inte längre tillåtna att odla.Utrotningshotade lantraserInom EU:s miljöstöd finns också stöd till utrotningshotadehusdjursraser. Exempel på sådana raser är fjällkon,linderödsgrisen, gotlandsfåret och Åsbo-hönan. De harutvecklats i landet och har anpassats till detsvenska klimatet och förutsättningarna. De har överlevt ävenknappa förhållanden och omsätter födan på ett mycketeffektivare sätt än många nyare raser. Det är viktigt attbevara dem och deras egenskaper för framtiden.Bevarandearbetet bedrivs ofta ideellt och det system förmiljöstöd som finns har kritiserats i flera avseenden. I denpågående utvärderingen av miljöstöden måste detta ses över.Biologisk mångfald iskogsbrukslandskapetSkyddsvärd skogsmarkI vår skogspolitiska motion till /97 behandlasfrågor om skydd av skogsmark och biologisk mångfald iskogen utförligt. Nedan presenteras en kortfattadsammanfattning av skogsmotionens viktigaste förslag somrör biologisk mångfald.Undantagstillstånd för skogsekosystemen -Avverkningsmoratorium för skyddsvärdaskogarOm ett samhälles fortbestånd vore tillnärmelsevis lika hotatsom den biologiska mångfalden i våra skogsekosystem är förnärvarande, skulle undantagstillstånd ha införts omedelbart.Det råder en mycket allvarlig - men också mycket tyst - kris i Sverigesskogar. Den biologiska utarmningen har nått så pass långt att det nu äraktuellt med omedelbara akutåtgärder för att rädda det som räddas kan. Flerän 1 700 av skogens växt- och djurarter missgynnas av mänsklig påverkan.Flera hundra av dessa är allvarligt hotade.Mot bakgrund av den kontinuerligt fortgående utarmningen av denbiologiska mångfalden i skogslandskapet och det formidabla utredningslägesom råder beträffande åtgärder mot denna utarmning, kräver attregeringen skyndsamt utarbetar ett lagförslag om en "undantagslag"innehållande regler för ett femårigt avverkningsstopp. Lagförslaget bör liggapå bord . Avverkningsstoppet skall omfattaföljande typer av områden1. Nyckelbiotoper enl. definitionen i skogsvårdsorganisationens pågåendeinventering.2. Fjällnära skogar ovanför naturvårdsgräns.3. Övriga kvarvarande gammelskogar, bl.a. samtliga skogar som står påNaturvårdsverkets inköpslista för naturreservat, i den mån dessagammelskogar inte ingår i ovanstående kategorier.Fjällnatur och biologisk mångfald -naturvårdsgränsNaturen i fjällen bjuder på en stor variation. Vegetationenvarierar i höjdled mellan barrskog, fjällbjörkskog och kalfjällutan skog. Stora lokala skillnader i bl.a. topografi ochutsatthet för nederbörd och vind bidrar till att det finns ettstort antal vegetationstyper. Vegetationen växlar frånkrypande växter och lavar till ängsvegetation.Fjällnaturen är mycket känslig för slitage. Hedarna, där lavardominerar, är mycket känsliga för mekanisk påverkan, t.ex.tramp. Våta marker och sluttningar får lätt markskador då deutsätts för slitage.En tredjedel av arter finns i fjällen. I de övre delarna avfjällbjörkskogen och på kalfjället finns ca 560 kärlväxtarter, 320 mossor ochdrygt 600 lavar. Ett par dussin av växtarterna betecknas som sällsynta.Endast ca 120 svamparter är kända i den svenska fjällvärlden, men dennalåga siffra beror sannolikt på att svampfloran i fjällen är mycket ofullständigtundersökt. Av de närmare 70 vilda däggdjursarter som uppträder i Sverigefinns ca 21 i fjällandskapet. Fjällämmel, fjällräv och järv finns nästan enbarti fjällen. Ett sjuttiotal av fågelarter vistas i fjällen och 18 arterfinnsbara där. Exempel på fjällevande fåglar är fjälluggla, fjällabb, blåhake ochjaktfalk. För femton fågelarter utgör svenska förekomster i fjällen väsentligadelar av hela bestånd.Artdatabanken vid gör listor över hotadearter i sex olika hotklasser, s.k. rödlistor från akut hotande tillhänsynskrävande. Artdatabanken anger att 7 ryggradsdjur, 23 växtarter och50 mossor som är fjällberoende är rödlistade. Man ska då ha i minnet attkunskaperna om hoten mot ryggradslösa djur samt lavar och svampar ifjällen är ofullständiga.Miljöpartiet står fast vid löftet års valrörelse om att ennaturvårdsgräns, och inte en gräns för föryngringsavverkning, skall skyddavåra fjällskogar. Vi föreslår åter igen att skall få i uppdragatt skyndsamt utforma ett förslag för hur ett sådant skydd bör utformas.Utgångspunkten för detta uppdrag skall vara förslagtill naturvårdsgräns, ovanför vilken slutavverkningar inte är tillåtna.Fastighetsverket bör upphöra med avverkning ovanför den gamlaskogsodlingsgränsen tills det är beslutat vilka restriktioner för skogsbruketsom skall gälla i området.Naturvårdsverket bör också få i uppdrag att lägga fram förslag till på vilketsätt de skogsområden nedanför de fjällnära skogarna som den ideellaorganisationen "Steget före" har uppmärksammat bör skyddas.NaturvårdslagstiftningenI vår skogspolitiska motion finns vidare bl.a. följande förslagbeträffande nödvändiga ändringar i naturvårdslagstiftningen:Lucka i 41 § NVLMiljöpartiet föreslår att ett beslut om skydd av biotop enligtnaturvårdslagen bör gälla till dess att det eventuellt ändras avannan instans, dvs. att sådana beslut gäller även underbesvärstiden. De bör alltså omfattas av naturvårdslagens41 §, som endast ger denna möjlighet förskyddsformerna naturreservat, naturvårdsområden,naturminnen, strandskydd och skydd för djur- eller växtarterinom visst område.Storleken skall inte spela någon roll!De naturvårdsinstrument som länsstyrelserna ochskogsstyrelserna förfogar över, främst naturreservatsskyddoch biotopskydd, är avsedda att komplettera varandra, men ipraktiken är det inte så. Skyddsvärda områden istorleksordningen 5-20 ha står helt utan skydd. Dennasituation är alarmerande med tanke på att de urskogsrester vihar kvar sällan är större än 10-15 ha.Enligt mening skall kriteriet för skydd vara ett områdesnaturvärde och inte huruvida det av storleksskäl passar in i bestämdatolkningar och tillämpningar av naturvårdslagen. Vi kräver att regeringenvidtar åtgärder och avsätter resurser för att se till attnaturvårdslagstiftningentillämpas så att inga skyddsvärda områden faller utanför på grund av sinstorlek.VåtmarkerSverige ett land rikt på våtmarker. , elleren fjärdedel av vår landyta är täckt av våtmarker. Det gör osstill ett av världens mest våtmarksrika länder. Detta förpliktar,inte minst som vi tillhör de länder som tillträttRamsarkonventionen (våtmarkskonventionen). I Sverigeklassas 30 områden som särskilt skyddsvärda.Många av de rödlistade fågelarterna är beroende av våtmarker. Hit hör årtaoch svarttärna (båda hotkategori 2 Sårbar).Det ligger en dyster historia bakom hur hanterat sina våtmarker.Närmare en fjärdedel av de ursprungliga våtmarkerna har försvunnit.Framför allt har slättlandskapet drabbats mycket hårt av utdikning i syfte attskapa jordbruksmark. Även skogsekosystemen är fortfarande, trots de sistaårens skärpta lagstiftning, mycket hårt ansatta av utdikning. ärdet s.k. generellt förbud mot våtmarksdikning i merparten av södra för torvbrytning (koncession enligt torvlagen) omfattade 1994 ca53 000 ha myrmark, varav brytning f.n. pågår på ca 9 000 ha. Dikning ochtorvutvinning på myrar innebär total skövling av hela vegetationstäcket.Näringsunderlaget för alla där naturliga växter och djur försvinner helt. Förvåtmarksfåglar utgör torvtäkt ett internationellt uppmärksammat hot.Vattenkvaliteten i avrinningsvattnet från en torvtäkt medför att demottagande vattendragens naturliga ekosystem omvandlas fullständigt.Förbättra och verkställ"Myrskyddsplan för "Efter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom tillslut ett beslut om "Myrskyddsplan för " våren 1994.Planen var inte komplett. Myrrika saknades, informationom omgivande fastmarksskog var bristfällig eller inaktuell.