ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02N414 · 1996-10-07 00:00:00 — Bygg ut det svenska naturgasnätet, för bättre miljö, ökad ochsäkrad sysselsättning och för förbättrat Östersjö- och EU-samarbete.Bakgrunden är det svenska naturgassystemet, som är sammankopplat meddet danska. Det är utbyggt från i söder till i norr.Naturgasen finns därmed etablerad i ett tjugofemtal kommuner och har sedanintroduktionen 1985 inom industri, kraft- och fjärrvärme samt uppvärm-ningssektorerna ersatt olja och kol motsvarande knappt 10 Twh. I den totalasvenska energiförbrukningen motsvarar detta , men lokalt i dessakommuner motsvarar detta av den totala energianvändningen.Härigenom har stora fördelar uppnåtts.Bättre miljö har uppnåtts, en årlig utsläppsminskning av svaveldioxid med4000 ton kväveoxider med , koldioxid med , sot med320 ton och tungmetaller med 280 kg.Ökad sysselsättning har uppnåtts genom att i det korta perspektivet har ettantal hundra byggarbetstillfällen kommit till stånd men mer intressant ärdock att den totala energiförbrukningen, genom att naturgas medgivit för-finad teknik och mer avancerade processer, minskat samtidigtsom flera branscher kunnat uppnå en ökad produktivitet, något som därmedgivit dessa branscher och företag en förbättrad konkurrenssituation somhärmed säkrat befintliga arbetstillfällen.Målsättningen är en fortsatt utbyggnad av naturgasnätet till Mälardals-området och därifrån en koppling österut till och , vilketskulle innebära fortsatt positiva effekter.Bättre miljö uppnås, nationellt och internationellt. Inom denna geografiskasträckning i finns en stor olje- och kolanvändning, motsvarande 20-30 Twh som kan ersättas med naturgas med ovanstående miljöfördelar ibeaktande. Härutöver tillkommer en lika stor potentiell energivolym iFinland samt stor kolanvändning i Baltikum.En fortsatt utbyggnad skulle inebära ökad sysselsättning genom eninfrastruktursatsning i storleksordningen , något somskulle generera arbetstillfällen i såväl det korta som långa perspektivet sam-tidigt som en allt större del av det svenska näringslivet skulle kunna drafördel av lägre energiförbrukning som av högre produktivitet och möjlig-heten till nya tekniska tillämpningar.Ett förbättrat Östersjö- och EU-samarbete nås genom ett utbyggt naturgas-system över som skulle medge en sammanlänkning mellan ,och och kunna erbjuda ytterligare en tillförselvägav naturgas till de baltiska länderna. I ett omvänt perspektiv kan ledningenutgöra en tillförsellänk från öster till väster och därmed stärka EU:s energi-tillförselsystem.Enligt ovanstående anser jag att förutsättningarna för en fortsatt utbyggnadav det svenska naturgassystemet måste identifieras och att erforderliga lång-siktiga ramvillkor för att så kan ske, fastställs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av det svenska naturgasnätet.
mot · GK02N415 · 1996-10-07 00:00:00 — planerar en likströmskabelförbindelsemellan och . Från på svenska sidantill Dunowo på polska sidan. De flesta myndigheter somingett synpunkter på kabelprojektet är negativa, främst tillkabelns placering utanför Blekinges kust.Sveriges geologiska undersökning skriver i sitt svar: SGU finner det ytterstangeläget att SwePolLink noga överväger att finna ett bättre lokaliserings-alternativ till den på svenska sidan föreslagna stationen, så att förutsättning-arna för elektrisk jordning blir gynnsammare och förluster och korrisions-risker minskas. En förläggning av SwePolLink till Sydskåneområdet skullege tillgång till en betydligt gynnsammare geologisk situation med en jord-ning, helst en djupjordning, som skulle reducera de omgivandepotentialerna i proportion till den där uppskattade resistiviteten 10 ohmme-ter, i de mäktiga välledande kritformationerna. Dettaalternativ skulle dessutom innebära en kortare sjökabel och ensvensk jordningspunkt av samma goda kvalitet som hos Baltic Cable.Enligt kommer delar av kabeln med tillhörande anordningar attberöra riksintressen enligt naturresurslagens tredje kapitel 1 och 4 §§. bedömer att den ansökta anläggningen kan få betydande omfattning iett oexploaterat kustområde som är skyddat enligt NRL.Dessutom påpekar att det endast finns ett lokaliseringsalternativför anslutning av kabeln till storkraftsnätet.Boverket påpekar vidare att det saknas utvärdering och sammanställningav miljökonsekvenserna av liknande anläggningar. Detta bör göras innan enny etableras i ett känsligt område. bedömer att det här ärendet berörEsbokonventionen.Förutom dessa myndigheters synpunkter har kritik framförts från blandandra , , och länsstyrelsen.Kritiken riktar sig mot den mycket bristfälliga miljökonsekvensbeskrivningsom tagits fram.Kommer förbindelsen att påverka det biologiska livet?Vilka blir konsekvenserna av klorproduktionen runt kabeln?Hur kommer de elektromagnetiska fälten att påverka livet i vattnet?Varför finns det endast ett alternativ till placering av likströmsförbindel-sen?Vad kommer att hända med den avloppstub som finns vid bruk?Varför fanns inte SGU:s svar med när Försvarsmakten skulle besvaraförfrågan från ?Bygger vi fast oss i ett kärnkraftsberoende?Många frågor behöver svar innan projekt av den här typen kan förverk-ligas. Med dagens teknik kan det inte var omöjligt att prestera en fullgodmiljökonsekvensbeskrivning för likströmskabelförbindelsen. Kravet är att enfullgod miljökonsekvensbeskrivning presenteras innan projektet godkänns.Det är förståeligt att många blekingebor känner oro inför det här projektetmed alla de frågetecken som finns. flora och fauna är unik.Den är viktig för den inhemska befolkningen men även för de turister sombesöker . Här finns, som exempel, vandringsvägar och uppväxt-områden för lax och havsöring. Fiskerinäringen och turistnäringen är viktigainkomstkällor för , ett län som har en mycket besvärlig arbetsmark-nadssituation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likströmskabelförbindelse mellan och .
mot · GK02N416 · 1996-10-07 00:00:00 — är i färd med att byta energisystem. Det är en svårmen oundviklig omställning av energiproduktionen som numåste till. Frågan om den framtida energiförsörjningen är iförsta hand en nationell fråga. Den nationella utmaning somligger framför oss på energipolitikens område kräver mångasmedverkan och delaktighet. Detta beskrivs inte minst avregeringens ambitioner att hitta breda politiska uppgörelserpå området.Kunskapsuppbyggnaden på energiområdet sker trots detta i storutsträckning sektorsvis, inom näringslivet hos energiproducenter och ikonsumentledet hos den elintensiva industrin. Hushåll, kommuner och lands-ting bygger var och en upp kunskaper inom sina områden. Det finns vidarerunt om i landet många lokala och regionala initiativ och utvecklingsarbetenkring energiproduktion och effektivare utnyttjande av energitillgångarna därerfarenheter har vunnits och kunskaper finns att hämta.Frågan om en samordnad kunskapsuppbyggnad inom energiområdet är ettlångsiktigt arbete med avgörande betydelse för hur vi som nation i framtidenskall klara vår energiförsörjning. Mot denna bakgrund är det angeläget att tatillvara kunskaper och erfarenheter hos olika aktörer i ett sammanhålletenergiforskningsprojekt.I de fyra kärnkraftslänen finns av sysselsättningsskäl och infrastrukturellaskäl en oro för vad kärnkraftsavvecklingen kommer att få för följder. Därfinns således också starka incitament till att söka alternativa lösningar påenergiproduktionen.För att se vad som kan vinnas på en samordning av kunskaper och erfaren-heter borde regeringen låta dessa fyra län ingå i ett nationellt sammanhålletprojekt där producenter, konsumenter och forskare tillsammans samlar ihopkunskaper och erfarenheter för att se på vilket sätt detta kan hjälpa oss attklara framtidens energiförsörjning. Därigenom kan erfarenheter och förslagtas till vara och i förlängningen kan dessa komma hela landet till del. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsuppbyggnad inom energiområdet.
mot · GK02N417 · 1996-10-07 00:00:00 — har beslutat om nya lagar på elområdet. Dessaträdde i kraft . Den nya lagstiftningeninnebär bland annat att ett företag sköter elnätet, medan olikaföretag kan sälja elström. leveransavtal har ersattsmed nya allmänna avtalsvillkor för nätverksamhet ochelhandel, Nät 95 respektive El 95. Båda avtalen finns i tvåolika utföranden, ett för privatpersoner och ett för företagare.Många hushåll i landet såg fram mot att elmarknaden avreglerades och därigenom fritt skulle kunna välja vilket företag som skulle leverera eltill det egna hushållet. Stora förhoppningar har funnits att den uppkomnakonkurrensen skulle innebära sänkta elkostnader. Inom kommunfinns två elleverantörer, som levererarhuvuddelen av ström och tidigare , som försörjervissa delar av sydvästra har genom att sätta en rekordhög fast distributionsavgift på el iprincip kringgått konkurrensvillkoren. Denna fasta distributionsavgift måstehushållen fortsätta att betala till , även om de byter till annan elleve-rantör.På så sätt kompenserar sig för eventuella förluster, och sätter denfria konkurrensen ur spel.Några exempel. har en fast distributionsavgift på 798 krför hushåll med 16, 20 eller 25 amperes mätarsäkring. Motsvarande fastadistributionsavgift för är för , för 20ampere och för 25 amperes mätarsäkring.Den del av avgiften som kan bytas bort genom att man byter elleverantörär själva förbrukningsavgiften. Denna är för GöteborgsEnergi per kWh och för per kWh.Vid byte av som elleverantör tillkommer dock först en avgift påca för byte av mätarutrustning, i gengäld bortfaller enabonnemangsavgift på . Det bör prövas om vi liksom man gjorti kan frångå kravet på timmätning och därigenom få billigare mätningför hushållen.Som framgår av ovan kan eldistributören och elleverantören, förutsatt attde är samma bolag, gå skadeslösa ur konkurrenssituationen genom att ta uteventuella förluster från elförsäljning på distributionsavgiften. Dettatillväga-gångssätt med oskäligt höga fasta elavgifter ger också självklart inlåsnings-effekt för de berörda hushåll som vill byta elbolag.På elmarknaden i övriga landet har rapporterats om liknande tillämpningfrån elföretag. Den speciella myndighet som har satts att övervaka elpriserna,vid , har fått motta en mängd anmälningar.Uttaget av höga distributionsavgifter från vissa elföretags sida kan inteanses vara i linje med intentioner med reformen om avregleringenav elmarknaden. Denna tillämpning av reformen har skapat utrymme förgodtycke vid prissättningen inom de många små kvarstående monopolen pådistributionsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elbolagens höga distributionsavgifter och behovet av billigaremätutrustning för hushållen efter norsk modell.
mot · GK02N419 · 1996-10-07 00:00:00 — Trots omfattande insatser finns detfortfarande ett antal områden i som saknarelström. Infrastrukturen av kraftverk och kraftledningar är engrundläggande förutsättning för det småskaliga näringslivetsbestående och utveckling på landsbygden. Det utgör engrund för människors utkomst, levnadsvillkor och trygghet.Idag finns c:a 140 icke elektrifierade hushåll i . Olika typer avdieselaggregat utgör för dessa hushåll strömkällan. Dieselaggregaten är dyrai drift, arbetskrävande, miljöovänliga och ger ojämn effekt. Dessutom ärdriftssäkerheten inte den bästa, framför allt vid kall väderlek. är avnaturliga skäl en besvärlig period, då också behovet av elström är som störst.Ett exempel på orimligheten och olägenheten i avsaknad av elström fördessa hushåll fick jag vid ett besök i byn i Åre kommun Jämtlandslän. Byn ligger från norska gränsen. Det visade sig att avståndet frånbyn till kraftledningsnätet var mindre än . På norska sidan har byarmed motsvarande förutsättningar tillgång till kraftledningsnät.Tre kraftverk byggdes i trakten . Familjerna lovadesström men har inget hänt. Det bör tilläggas att bosättningarna itraktenär av permanent natur och har funnits . Bosättningarna liggerinvid eller helt nära stora vattenmagasin där elkraft produceras. Det måsteframstå som ytterst orättvist för dessa familjer som mest drabbas av kraft-verksbyggnadernas negativa verkningar att inte få ta del av den elkraft somproduceras där.För dessa bosättningar är det av yttersta vikt att åtgärder vidtas i syfte attsäkerställa en elektrifiering från konventionellt kraftledningsnät. En sådanåtgärd skulle bidra till uthållig tillväxt, frihet och rättvisa.Elektrifieringenunderlättar verksamheter som är nödvändiga för olika servicetjänster t.ex.fjällräddning, stuguthyrning, jakt och fiske, till gagn för turistnäringen. Föratt informationstekniken skall kunna byggas ut är det nödvändigt medelnätets infrastruktur som säker och uthållig kraftkälla. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektrifiering av de områden i som saknar elström.
mot · GK02N421 · 1996-10-07 00:00:00 — Vätgas är det renaste av alla bränslen, då vätgasen inteinnehåller kol alstras praktiskt taget inte några skadligaämnen vid förbränning. Eftersom vätgas inte finns fritt inaturen utan endast i bunden form, t ex med syre - bildandesvatten - , måste man först avskilja vätet från syret genomelektrolys. Beroende på vilken energikälla man här använderblir vätgasen naturligtvis mer eller mindre miljövänlig. Medfördel kan processen drivas med solenergi, vilket gör attmånga av u-världens kustländer kan producera vätgas, tackvare deras närhet till vatten.Sedan april 1996 finns i staden i en vätgasbuss. Deavgasmätningar TüV gjort, dvs motsvarande Statens anläggningsprovningar iSverige, befäster bussens totala renhet; utsläppen av koldioxid, kolmonoxidoch kolväten var icke mätbara! kommer att få tvåvätgasbussar 1997, i har man beställt fyra. När beställer sinförsta?Ytterligare en fördel med vätgasdriften är att befintlig motorteknik kananvändas. Volvos projektbil ECC går ytterligare ett steg då den kan drivasbåde på el och med olika bränslen, bl a vätgas. Svensk bilindustri kan på ettpar år ta fram vätgasbilar, det som gör att man avvaktar är att ingen infra-struktur finns för produktion eller distribution av vätgas. Här bör alltsåstatenaktivt verka för spridning av vätgastekniken genom stöd till vätgasprojekt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja forskning kring produktion och distribution av vätgas.
mot · GK02N429 · 1996-10-07 00:00:00 — Den elintensiva industrins konkurrenskraft har kraftig kritik riktats mot dehöjda produktionsskatterna på elektrisk kraft och för attkraftbolagens kostnader uppenbart riskerar övervältras påbl.a. den elintensiva industrin.Regeringen lovade därför attskyndsamt utvärdera produktionsskatterna och, om såbedömdes nödvändigt, återkomma med besked under hösten1996.I budgetpropositionen föreslås dels att det tidigare beslutade andra stegetav höjningen av produktionsskatten som skulle trätt i kraft den 1 juli 1997inte genomförs utan ersätts av höjda energiskatter samt att den redan besluta-de produktionsskatten ersätts av en fastighetsskatt.Det är angeläget att fastighetsskatten får en sådan utformning och inrikt-ning att den inte övervältras från kraftbolag till den elintensiva industrin. Omdenna skatt skall utgå oavsett slutanvändare är det uppenbart att vi riskerar sehur flera av våra nu framgångsrika och elintensiva industriföretag får sådanaelkostnadshöjningar att deras konkurrensläge så kraftigt försämras attavveckling och nedläggning blir enda alternativet.Dessa industriföretag bidrar till export, tillväxt, jobb, välfärd ochtilllevande regioner och orter runt om i vårt land. Om denna produktion skulleövertas av företag utomlands innebär de en produktionsökning med sämremiljö och till stora ekonomiska och sociala förluster för det svenska sam-hället.I och ligger en av dessa mest elinten-siva industrier, . Företaget är enda och en av världensstörre tillverkare av ferrokrom som används vid tillverkning av rostfritt stål.Alloys är en modern industri som bedriver sin industriproduktion med högtställda miljökrav.Genom en unik samlokalisering kan smältverket leverera överskottsvärmedels till Holmens pappersbruk, dels till Fjärrvärmenät. Hälftenav den elenergi som förbrukar återvinns på detta sätt.Vargöns Alloys elkostnader motsvarar en femtedel av företagets totalaproduktionskostnader.Ytterligare elkostnadsökningar riskerar att leda till attföretagets konkurrenskraft allvarligt rubbas i förhållande till utländskakonkurrenter.Vid Alloys och Holmens bruk finns nära 1 000 anställda.Ytterligareca 1 000 jobb finns för dessa företags transporter, service och underhåll. Iflera sammanhang har påpekats att energiomställningen skall ske på ettsådant sätt att vår elintensiva industris konkurrensläge bibehålls. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den elintensiva industrins konkurrenskraft.
mot · GK02Sf1 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:24 Invandrings- och flyktingpolitiken I skrivelsen redovisas den svenska invandrings- ochflyktingpolitiken och invandringen till avseende och . I vissa avseenden redovisas ocksåutvecklingen under år 1996.Skrivelsen inger farhågor speciellt på två områden.I redogörelsen under punkt IV Mottagande av asylsökande och flyktingarm.m. (sidan 44) sägs det "Vissa indikationer finns på att barn och ungdomarspsykiska välbefinnande i eget boende är förhållandevis dåligt. "Formuleringen ger intryck av att bedömningen grundar sig på ett mycket vagtunderlag. Det är naturligtvis inte tillfredsställande när det gäller något såviktigt som barns och ungdomars psykiska hälsa.Regeringen bör därför initiera en studie som i stället för indikationer ger etttillförlitligt underlag för att överväga behovet av åtgärder.Av skrivelsen framgår också att det inte finns något jämförande materialför förläggningsboende barn och ungdomar. Ett sådan material av godkvalitet bör tas fram.Ett annat område under samma punkt som visar på stora brister ärflyktingars svenskundervisning som beskrivs på sidan 51. Det refereras tilltvå rapporter från , en och en från oktober 1995.Det framkommer att väntetiderna innan sfi påbörjats är för långa, avbrotten istudierna för många och att alltför få klarar av utbildningen. Alltför fåavslutar följaktligen studierna med godkänt resultat.Den senare rapporten visar att ingen förbättring skett utan att läget äroförändrat dystert.Detta är utomordentligt nedslående. Att en förbättring kommer till stånd ären förutsättning för flyktingars möjligheter att ta sig in på den svenskaarbetsmarknaden där krav på grundläggande kunskaper i svenska som regel ärett krav. Följaktligen är bra svenskkunskaper en grundförutsättning förinvandrares integration i det svenska samhället. Att höja kvaliteten i sfi-undervisningen är därför en absolut nödvändigthet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en studie av barns och ungdomars psykiskavälbefinnande såväl i eget boende som i förläggningsboende,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av höjd kvalitet i sfi-undervisningen.
mot · GK02Sf10 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv I propositionen föreslås att tar över ansvaretfrån Polisen för de s.k. grundutredningar som görs direkt ianslutning till att asylansökan lämnas och att ävenansökningar om uppehållstillstånd och medborgarskap flyttastill Invandrarverket.Vid polisens utlänningsavdelning i finns en särskild utredare förspeciell uppföljning av invandringsproblematiken enligt den s.k. Malmö-modellen. RRV har i sin rapport 1995:32 pekat på attutlänningspolisen fungerar som navet i ett lokalt nätverk och att tips ochunderhandskontakter som förmedlas mellan polisen och övriga lokalamyndigheter har lett till stora besparingar. RRV finner skäl att RFV ochAMS presenterar förslag inom sin sfär för att spåra upp och motverka fuskoch att RPS bör utreda behovet att avdela särskilda utredare vid polisensutlänningsavdelningar enligt Malmömodellen. RRV gör bedömningen attbehovet kan finnas vid de tio största städerna i landet. På flera håll i landetären sådan verksamhet nu under uppbyggnad.Huvudsakligen går arbetet ut på att upptäcka personer som på oriktigagrunder erhåller socialbidrag, arbetslöshetsersättningar eller utbetalningarfrån eller som har uppehållstillstånd och är folkbokfördatrots att utvandring har ägt rum. Det kan nämnas att berörda myndigheter harkunnat stoppa oriktiga utbetalningar som avsevärt överstiger kostnaderna förutredningsverksamheten. Polisen i sin tur har ett besparingskrav sompåverkar resurserna till verksamheten; därför bör det finnas ett gemensamtansvar för verksamheten hos de myndigheter som har nytta av denna.Genom propositionens förslag till ändrat huvudmannaskap är det angelägetatt denna fråga aktualiseras så att det sker en fortsatt och ytterligareutbyggnad av den speciella uppföljningen av invandrarproblematiken. Dettamåste beaktas i organisationsförändringen. Det är också angeläget att det skerett uttalande om myndigheternas samverkan och att det garanteras resurser sådan verksamhet oavsett vem som är huvudman. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för och resurser till verksamheten med den speciellauppföljningen av invandrarproblematiken.
mot · GK02Sf11 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv Försämra inte service ochsäkerhet!Regeringen har i propositionen föreslagit att skall ta över ansvaret för bland annatuppehållstillstånds- och medborgarskapsärenden frånpolisen. har i sitt remissvar avstyrktförslaget med hänvisning till att verket finns på för få orter ilandet. påminner i sitt remissvar om despeciella situationer som kan uppkomma på Gotland.Det framgår inte av propositionen hur regeringen har tänkt sig att eninvandrare som exempelvis skall förnya sin ansökan om tillfälligtuppehållstillstånd praktiskt skall förfara. Om ansökningen skall göras perpost, vilket föreslog, uppstår genast praktiskaproblem. Den invandrare som ännu inte fått permanent uppehållstillstånd ärav naturliga skäl oftast inte bevandrad vare sig i svenska eller svenskblankettkultur. Denne behöver då hjälp med ifyllandet, vilket försvåras omansökan skall ske per post. Om ansökan skall ske genom besök på närmasteSIV-kontor innebär det att många sökande måste göra långa resor. Detta äruppenbart i hela och givetvis på . Att invandrare i dettaavseende erbjuds sämre service än den som erbjuds dem som ansöker ompass eller vapenlicens är inte tillfredsställande.På de allra flesta små orter finns en social kontroll vars motsvarighetsaknas i större städer. Om hanteringen av uppehållstillstånds- och medborgar-skapsärenden centraliseras finns en risk att de allra svagaste kommer i kläm,exempelvis de kvinnor som i hopp om ett bättre liv gift sig med en svenskman som visar sig vara hustrumisshandlare. Det är högst osannolikt att enSIV-myndighet långt från hemorten kan ha bättre kännedom om mannensvandel än vad den lokala polismyndigheten har.De allra flesta förslag och beslut om förändringar i den statliga myndig-hetsstrukturen, oavsett det gäller rättsväsendet eller någon annan funktion,tenderar att utgå från ett storstadsperspektiv. Detta gäller även detta förslag.Det finns stora skillnader mellan tätt befolkade delar av landet, storstads-områdena och de glesare delarna. Skillnaderna består inte bara i befolknings-mängder och avstånd. Det finns även kulturella skillnader, bl.a. det jagtidigare nämnt om social kontroll. En slutsats av detta skulle kunna vara atten organisation inte behöver vara likformig över hela landet, utan att lokalaoch regionala skillnader skulle kunna få finnas.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utforma en organisation för uppehållstillstånds- ochmedborgarskapsärenden som är anpassad till lokala och regionalaförutsättningar i hela landet.