mot · GK02A274 · 1996-10-07 00:00:00 — politik för ökad sysselsättning har tidigareutförligt redovisats i vår motion (1995/96:Fi117) medanledning av regeringens proposition 1995/96:222 Vissaåtgärder för att halvera arbetslösheten , m.m.Nedan redovisas som en inledning en kort sammanfattningav denna motion.I den här motionen tar vi främst upp budgetfrågor inom arbetsmarknads-politikens och regionalpolitikens område. partimotioner pre-senterar vi vår syn på socialförsäkringarna, inklusive arbetslöshetsförsäk-ringen, på arbetstidsförkortning och näringspolitik. I en särskild kommitté-motion läggs förslag till en sammanslagen organisation med lokal förankringav arbetsförmedling, försäkringkassor och . En annankommittémotion behandlar förslag inom regionalpolitiken. Arbetsrättenkommer vi att återkomma till i samband med regeringens aviseradeproposition.InledningDet är orealistiskt att tro att problemen på arbetsmarknadenkan lösas med ökad ekonomisk tillväxt. Framtidensarbetsmarknad ser inte ut som den vi varit vana vid. Denenskilt viktigaste åtgärden för att förbättra sysselsättningen ärdärför en förkortad arbetstid. En arbetstidsförkortning till 35timmar bör genomföras fram . Detbör ske genom en kombination av lagstiftning ochkollektivavtal.Åtgärder behövs för att stärka framför allt de små och medelstoraföretagens konkurrensmöjligheter, bland annat vad gäller riskkapitalförsörj-ning och skatteregler.En ekologisk omställning till ett kretsloppssamhälle är nödvändig för attSverige skall kunna bevara och förstärka sin internationella konkur-renskraft. måste ta täten i denna omställning. Endast härigenom kande framtida arbetena tryggas. En skatteväxling med höjda skatter på energi-och naturresursförbrukning och lägre skatter på arbete, i storleksordningen100 miljarder kronor fram , måste genomföras.Det är dock orealistiskt att tro att problemen på arbetsmarknaden kan lösasmed ökad ekonomisk tillväxt. Framtidens arbetsmarknad ser inte ut som denvi varit vana vid. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättrasysselsättningen är därför en förkortad arbetstid. En arbetstidsförkortning till35 timmar bör genomföras fram . I motionenlämnas ett konkret och ekonomiskt beräknat förslag hur en sådanarbetsdelning skall kunna ske genom en kombination av lagstiftning ochkollektivavtal.Åtgärder behövs för att stärka framför allt de små och medelstoraföretagens konkurrensmöjligheter, bland annat vad gällerriskkapitalförsörjning och skatteregler. är tveksamt om särskildalättnader behövs för tjänstesektorn, vi vill pröva eventuella generellaåtgärder i samband med utformningen av skatteväxlingen. Vi avvisarspecialinriktade åtgärder för vissa hushållstjänster ("pigavdrag",skattereduktion för reparation och underhåll) då dessa endast innebär enomfördelning av jobb och i huvudsak gynnar grupper som redan ärvälbeställda.Välfärdens kärna, tjänsteutbudet i kommuner och landsting har en storbetydelse för sysselsättningen. vill mildra verkningarna avplanerade nedskärningar, vilket gör att 20 000 jobb kan räddas fram till år1999.Arbetsmarknadspolitiken måste förnyas. En total omorganisation avarbetsmarknadspolitiken på lokal nivå behövs med sammanslagning avarbetsförmedling, försäkringskassa och delar av kommunernas socialtjänst.De olika ersättningssystemen vid arbetslöshet, ohälsa och utbildning måstesamordnas och delvis slås ihop för att undvika den nuvarande splittringen. Viavvisar hårdare kvalifikationskrav för att få a-kassa och KAS. Ersättnings-nivån i a-kassan bör höjas till för låginkomsttagare och finansierasgenom successivt lägre procentuell ersättning vid högre inkomster, s.k. brutettak. En bortre parentes i a-kassan är acceptabel endast om det klart framgårvad som skall komma därefter. Vi föreslår att ersättning skall utgå som ettgrundskydd efter a-kasseperiodens utgång, lika för alla, på en nivå somungefär motsvarar grundskyddet i förtidspensioneringen, inkl bostadstillägg.Vissa reformer behövs i arbetsrätten. Vi vill förlänga möjligheten tillvisstidsanställning vid arbetsanhopning från 6 månader till . Undantagfrån turordningsregler bör medges för 2 personer i företag med högst 10anställda. Blockadåtgärd för att teckna kollektivavtal mot enmans- ochfamiljeföretag utan utomstående anställda bör inte vara tillåten.Det av beslutade målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till bör kompletteras med ett mål för dentotala arbetslösheten, inklusive personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Målet bör vara att den totala arbetslösheten uppgår till högst år2000.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken är ett komplement till denallmänna ekonomiska politiken, näringspolitiken ochutbildningspolitiken. Arbetsmarknadspolitikens uppgift kansägas vara att fungera som ett slags "olja i maskineriet" påarbetsmarknaden. Avsikten är aAtt tillse att arbetsgivarnasbehov av arbetskraft med rätt kompetens och utbildning kantillgodoses. DOch att de arbetssökande får det stöd i form avkompetensutveckling, m.m. som de behöver för att så snabbtsom möjligt åter komma in i ett marknadsbetalt arbete.Arbetsmarknadspolitikens instrument är bland annatarbetsförmedling och arbetsmarknadspolitiska insatser avolika slag.Det säger sig självt att arbetsmarknadspolitikens uppgift blir utom-ordentligt svår när den ekonomiska politiken och näringspolitikenmisslyckats så att av arbetskraften är utan ordinarie arbete. Idet här läget är det viktigt att det finns en genomtänkt strategi för arbets-marknadspolitiken dels på kort och medellång sikt, dels på lång sikt.Det övergripande målet måste vara att åter få ner den totala arbetslöshetentill rimliga nivåer. Det räcker inte med målet att halvera den öppnaarbetslösheten. Även antalet personer som är beroende av arbetsmarknads-politiska åtgärder måste minskas. Enligt uppfattning ärdet knappast möjligt att åstadkomma detta med traditionella metoder somökad ekonomisk tillväxt. Att dela på jobben genom en arbetstidsförkortningframstår i stället som alltmer nödvändigt.... på lång siktI ett läge där arbetsmarknaden åter är i balans kommerarbetsmarknadspolitikens främsta uppgifter att gälla depersoner som av olika skäl är svårplacerade på den ordinariearbetsmarknaden. Även detta kommer dock att vara en storoch svår uppgift. Framtidens arbetsmarknad kommer att påmånga sätt skilja sig från det vi varit vana vid. Kompetensoch utbildning blir allt viktigare som mångaarbeten som tidigare kunde sökas och utföras av personermed låg utbildning, andra arbetshandikapp, hälso- ellersociala problem försvinner. Det finns därför en stor risk attgruppen utanförstående blir väsentligt högre än vi tidigarevarit vana vid. Många av dem som slagits ut under dennuvarande massarbetslösheten, kankommer att få det mycketsvårt att komma igen.För dessa grupper måste flera olika strategier användas. Den främstastrategin måste givetvis vara att så långt möjligt hjälpa individen att över-vinna sitt arbetshandikapp. Här kommer utbildning, kompetensutvecklingoch olika slag av rehabiliterande insatser in. Framför allt för yngre arbetslösamåste detta vara huvudalternativet, utom i det fåtal fall när arbetshandikappetär så stort och permanent att det bedöms utsiktslöst att personen någonsinskall kunna få ett marknadsbetalt arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.För dessa personer kommer ett mer permanent samhällsstöd att behövas.Även för många äldre arbetslösa kommer utsikterna att komma tillbaka tillden ordinarie arbetsmarknaden att vara mycket små, även om stora åtgärderpå kompetensutveckling och rehabilitering sätts in. Det kan många gångervara inhumant att mer eller mindre tvinga på en individ sådana åtgärder omutsikten till att få arbete ändå är mycket liten.I de fall där chanserna till ett ordinarie arbete är mycket liten, men därindividen ändå har kvar en betydande arbetsförmåga, måste i stället andralösningar sökas. SämstDet sämsta av allt är fortsatt passiv sysslolöshet somger individen en känsla av att inte vara behövd. För dessa grupper avmänniskor är det angeläget att utveckla nya former av lokala, samhällsstöddaarbetsmarknader, där var och en kan få göra insatser efter sin förmåga sam-tidigt som mycket samhällsnyttigt arbete blir utfört.... och på kortPå kort och kanske medellång sikt, så länge den nuvarandemassarbetslösheten består, är arbetsmarknadspolitikensuppgift än svårare. handlar det inte bara om människorsom av olika skäl är svårplacerade på den ordinariearbetsmarknaden utan också om en stor mängd fulltarbetsföra och välutbildade personer som inte kan få jobb.Detta är givetvis i grunden ett stort samhällsekonomisktslöseri. För dessa grupper måste inriktningen i ökadutsträckning vara att ta tillvara deras arbetsförmåga församhällsnyttiga insatser hellre än passiv sysslolöshet. Detmåste dock göras på ett sådant sätt att individen inte låses ini dessa insatser. Insatserna måste också vara så utformade attde medger ett aktivt jobbsökande och kompetensutveckling isyfte att komma tillbaka på den ordinariearbetsmarknaden.Utgiftsområde 13 -Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetA 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningFöljande förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringenmedför ekonomiska konsekvenser under detta anslag.Ersättning med brutet takI vår partimotion om socialförsäkringarna yrkas attersättningen i bland annat arbetslöshetsförsäkringen skallvara för inkomster upp till 4,2 basbelopp och förinkomstdelar därutöver . Vi föreslår att dennaförändring införs från den 1/7 1997. I samband medförändringen höjs också golvet i försäkringen, samt KAS-ersättningen, till /dag.Förslaget innebär jämfört med regeringens förslag ökade bruttoutgifter1997 med och 1998 och 1999 minskade bruttoutgiftermed vardera året.Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringenI vår partimotion om socialförsäkringarna har vi föreslagit ettenhetligt tak i bland annat sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna. Taket bör motsvara eninkomstnivå på 6,5 basbelopp. Förarbetslöshetsförsäkringens del innebär detta ett höjt tak,eftersom det nuvarande ersättningstaket, /dag, uppnåsredan vid inkomster på ca 5,5 basbelopp. Vi föreslår attdenna förändring införes från den 1/7 1997.Förslaget innebär med vår utformning av ersättningsnivåerna enligt ovanökade bruttoutgifter med 1997 och 330 miljoner kronorvardera åren 1998 och 1999.Återgång till gamla kvalificeringsreglerRiksdagen beslöt med anledning av regeringensproposition /96:222 att skärpa arbetsvillkoren iarbetslöshetsförsäkringen och KAS genom att kräva arbete iminst 9 månader för a-kassa och 6 månader för KAS.Riksdagen beslöt vidare att arbete med rekryteringsstöd inteskall få medräknas för att uppfylla ett första arbetsvillkor.Som vi utförligt motiverar i vår partimotion om socialförsäkringarna anservi det vara helt fel väg att gå att utestänga ytterligare personer frånarbetslöshetsersättning så att ännu fler blir beroende av socialbidrag. Vianser tvärtom att det är viktigt att de allmänna försäkringarna blir såheltäckande som möjligt. Som ett första steg föreslår vi att riksdagenupphäver ovannämnda beslut och att gällande kvalifikationsregler fårfortsätta att gälla i avvaktan på en mer genomgripande översyn i sambandmed aviserad proposition om arbetslöshetsförsäkringen våren 1997.Förslaget beräknas, jämfört med regeringens förslag, medföra ökadekostnader med 1997, 1998 och1 1999.Minskad arbetslöshet på grund avarbetstidsförkortningMiljöpartiets förslag om en sänkt arbetstid pervecka, som presenteras i en separat motion, beräknasmedföra minskade bruttoutgifter i arbetslöshetsförsäkringenmed 1998 och 15 360 miljoner kronor1999.TotaltTotalt ökar utgiftsbehovet på anslaget A 1 Bidrag tillarbetslösheten med 1997 medan detminskar med 1998 och 1999.Budgettabell 1Vi föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.13Ekonomisk trygghetRegeringenMiljöpartietvid arbetslöshetFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet352503446629733965-4870-14910AnslagA 1Bidrag till arbetslöshetsersättning331643227427427965-4870-14910A 2Bidrag till lönegarantiersättning208621922306 Utgiftsområde 14Arbetsmarknad ocharbetslivA 1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderVi har i en separat kommittémotion föreslagit attarbetsförmedlingar och försäkringskassor på lokal nivå slåssamman och kommunaliseras. behållssom en radikalt bantad organisation för centrala statligauppgifter. Sammanslagningen av verksamheterna på lokalnivå bör leda till avsevärda minskningar i de administrativakostnaderna . har vi räknat medkostnadsbesparingar på eller 180 miljonerkronor.A 2 ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderAnslagsförbrukningen på området Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder minskar av två skäl med politik.Minskad arbetslöshet på grund av sänktarbetstidVårt förslag till arbetstidsförkortning, som presenteras i enseparat motion, beräknas medför att behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar med 1998 och 1999.Minskad arbetslöshet på grund av ökade ramarför kommunernaVårt förslag till ökade ekonomiska ramar förkommunsektorn, som presenteras i vår ekonomisk-politiskamotion, beräknas medföra att behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar med 700 miljonerkronor 1997,1 100 miljoner kronor 1998 och 1999.TotaltTotalt minskar anslagsbehovet på anslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 700 miljoner kronor1997, 1998 och6 1999.A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeEn särskild utredare har i uppdrag att se överde sysselsättningsskapande åtgärderna för handikappade. Iavvaktan på denna utredning föreslår regeringen bland annatatt beslut om bibehållna bidragsnivåer förarbetshandikappade inom allmännyttiga organisationerförlängs till den 30/6 1997.Miljöpartiet anser det angeläget att även i fortsättningen kunna beredaarbete åt åtgärdshandikappade i form av bland annat lönebidragsanställ-ningar. Det är naturligtvis angeläget att verksamheten bedrivs på ett effektivtsätt och att berörda arbetsgivare bidrag med en rimlig del av kostnaden. Detär dock oklokt att ställa så höga krav på arbetsgivarna att berörda personersägs upp och i stället förorsakar samhället andra, kanske högre, kostnader påandra områden, t.ex hos eller i förtidspension.Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade tillförs ytterligare 1997 och 200miljoner kronor vardera åren 1998 och 1999.Budgettabell 2Vi föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.14Arbetsmarknad ochRegeringenMiljöpartietarbetslivFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet520474684446590-600-2180-6320AnslagA 1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader441835623688-180A 2Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder254572119920568-700-2380-6340A 3Särskilda åtgärder förarbetshandikappade648766296775100200200A 4Europeiska socialfonden198119021999A 5Vissa kostnader för avvecklingav AMU-gruppen som myndighet15107A 1Arbetarskyddsverket371367379B 2Arbetslivsinstitutet212209210B 3Rådet för arbetslivsforskning262526B 4Forskning och utveckling inomarbetslivsområdet523464464B 5Bidrag till Samhall AB434942574263B 6Arbetsdomstolen151516B 7Statensförlikningsmannaexpedition222B 8Statens 9Internationella avgifter242424B 10Bidrag till Stiftelsen 1Jämställdhetsombudsmannen141414C 2Särskilda jämställdhetsåtgärder141414C 2Bidrag tillkvinnoorganisationernascentrala verksamhet333D 1Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket333D 2Vissa avtalsstyrda anslag151515D 3Statliga tjänstepensioner m.m.802781188108D 4Bidrag till förnyelsefonder på detstatligt reglerade området7800Utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utvecklingA 4 Ersättning för nedsättning avsocialavgifterMiljöpartiet avvisar regeringens förslag att minska pånedsättningen av de sociala avgifterna i stödområdet från 10till . Ska nedsättningen fungera långsiktigtär det viktigt att den inte förändras med politiskakonjunkturer. Företagen måste kunna räkna med attnedsättningen verkligen är säker när de investerar eller påandra sätt satsar.Budgettabell 3Vi föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling.Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.19Regional utjämningRegeringenMiljöpartietoch utvecklingFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet372635583461105105105AnslagA 1Regionalpolitiska åtgärder145414441464A 2Regionala utvecklingslån390390390A 3Täckande av förluster på grund avkreditgarantier inomregionalpolitiken131211A 4Ersättning för nedsättning avsocialavgifter420430410105105105A 5Sysselsättningsbidrag200200200A 6Transportbidrag303303303A 7Glesbygdsverket242425A 8Statens 9 Europeiska regionalautvecklingsfonden915748651HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet ,3. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv ,5. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling ,7. att beslutar att ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m.den 1 juli 1997 skall utgå på inkomster upp till 4,2 basbelopp ochmed på överskjutande inkomstdelar, i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att beslutar att garantinivån i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m.den 1 juli 1997 skall vara per dag, i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar att ersättningsnivån i KAS fr.o.m. den 1 juli 1997skall vara per dag, i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar att upphäva beslut från den 12 juli 1997angående förlängda kvalificeringstider för ersättning i a-kassa och KAS, ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att upphäva beslut från attrekryteringsstöd inte skall få medräknas för att uppfylla ett förstaarbetsvillkor, i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet för den totala arbetslösheten.