mot · GK02Fi204 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringens förslaginnebär en ren skattehöjning för företagen, med udden särskilt riktad motsmåföretagen.Vi föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI, bör beräknas påett genomsnitt av de senast föregående 24 månadernas inkomst i stället för,som , på en antagen framtida inkomst. Detta förenklar SGI ytterligaresamtidigt som det minskar kostnaderna i försäkringen. Förändring avarbetsskadeförsäkringen och livräntenivån föreslås också, vilket gerspareffekter 1998 och 1999.Vi anser att kontrollen av utnyttjandet av sjukpenningförsäkringen ochförtidspensionen bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna ochockså öka respekten för socialförsäkringssystemen.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomRegeringen aviserade i vårpropositionen besparingar somsärskilt skulle drabba pensionärer. Vi avvisar samtliga dessabesparingar. Det gäller den förkortade tiden föromställningspensionen, växlingen av folkpension ochpensionstillskott, inkomstprövningen av änkepensionen,samt försämringarna i bostadstillägget (BTP) genomreducerad kompensation och medräkningen avfritidsfastighet i förmögenhet.Regeringens förslag till besparingar avseende pensionärerna är en orimligprioritering. Vad gäller förslaget om inkomstprövning av änkepensionenstrider förslaget mot ingångna överenskommelser. Försämringarna i detstatliga bostadstillägget innebär att en redan hårt utsatt grupp äldre fårytterligare en börda att bära. I kontrast till regeringens besparingar föreslårviförändringar som innebär att den faktiska pensionsåldern kan höjas. Dettakan åstadkommas genom bl.a. effektivare rehabilitering och en mer flexibelarbetsmarknad.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnVi föreslår att det utöver barnbidraget införs ett grundavdragpå per barn och år vid den kommunalabeskattningen. För familjer där inkomsten är lägre änavdraget skall ett motsvarande kontantbidrag utgå.Riksdagen har tidigare beslutat att flerbarnstillägget skallavskaffas . Vi föreslår att tillägget tas bortredan från den 1 januari 1997.Riksdagen har beslutat att höja kompensationsnivån i föräldraförsäkringenfrån . Vi anser att bör riva upp beslutet att höjakompensationsnivån . Vidare föreslår vi att det införs tvåkarensdagar i den tillfälliga föräldraförsäkringen.Vi föreslår liksom tidigare att havandeskapspenningen avskaffas från ochmed . Utöver de förslag som redovisas ovan anser vi attdet är möjligt att genom ökad kontroll i föräldraförsäkringen komma till rättamed fusk och överutnyttjande.Socialdemokraterna avskaffade efter sitt tillträde hösten1994 vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnsomsorgskostnader.Denna reform som infördes av den borgerliga regeringen innebar attvalfriheten ökade för dem som ville lösa omsorgen om de egna barnen påannat sätt än det som socialdemokratiska politiker ansåg bäst. Självfallet böravdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader och vårdnadsbidrag återinföras.Vi föreslår att underhållsstödet utformas så att ansvaret för underhåll tillde egna barnen slås fast. Systemet bör reformeras så att barnet skyddassamtidigt som vårdnadshavarens ekonomi inte påverkas negativt.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetRegeringen föreslår att ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen skall höjas till från ochmed . Genom denna åtgärd försvåras ennödvändig anpassning av lönebildningen, somdrivkrafterna för den enskilde att aktivt söka arbete hämmas.Vi förordar därför att ersättningsnivån bibehålls på . För att motverka en inlåsning i arbetslöshetinförs en bortre gräns för ersättningsperioden på 300 dagar.Efter denna tid bör stöd till arbetslösa utgå på annat sätt.Dagens arbetslöshetsförsäkring finansieras nästan uteslutande medskattemedel och obligatoriska arbetsgivaravgifter, varför alla är med ochdelar på finansieringsansvaret. Likväl är försäkringsskyddet inte tillgängligtför alla på samma sätt som övriga allmänna försäkringar, utan förbehålls demsom är medlemmar i någon av de till fackliga organisationer knutnaa-kassorna. Anständighetsskäl talar för att en dylik ordning frångås.Vi föreslår att en allmän arbetslöshetsförsäkring introduceras fr.o.m. den1 . I motsats till dagens försäkringsskydd skall denna varaneutral i förhållande till medborgarna. Ingen skall favoriseras och ingenlämnas utanför. För att tydliggöra kopplingen mellan inbetalda avgifter ochutbetalningar ur försäkringen, men också för att förstärka incitamenten till enförbättrad lönebildning, föreslår vi en högre grad av egenfinansiering änidag.Som en tillfällig åtgärd riktad mot långtidsarbetslösa äldre föreslårregeringen att offentliga tillfälliga arbeten inrättas. Vi vänder oss mot dettaförsök att tillförsäkra de äldre ett "värdigt slut" genom artificiellaarbetstillfällen i kommunerna. Bättre för de äldre - liksom för övrigaarbetslösa - vore om regeringen lade förslag som bidrog till en arbetsrätt ochen lönebildning som ökar såväl enskildas anställningsbarhet som tillgångenpå nya jobb i företagen.Sammantaget räknar vi med besparingar inom utgiftsområdet som uppgårtill 1997. Besparingarna stiger sedan till 8,4 miljarderkronor 1999.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivDen socialdemokratiska aktiva arbetsmarknadspolitiken harinte visat sig förbättra de arbetslösas möjligheter att kommatillbaka till arbetslivet i den utsträckning man har anledningatt förvänta sig mot bakgrund av de resurser som läggs ned.Detta måste enligt vår uppfattning leda till en omprövning avvilka insatser som bör riktas till de arbetslösa, vilka gruppersom bör prioriteras och vilken omfattning den aktivaarbetsmarknadspolitiken bör ha.Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att förmedla arbeten. Deaktiva åtgärderna skall riktas till särskilt sårbara grupper, företrädesvis ungaarbetslösa och arbetslösa . Volymen skall inte vara större än attverksamheten kan bedrivas med kvalitet. Vi föreslår därför en successivövergång från dagens åtgärdsarsenal till en verksamhet med ovanståendeinriktning. Huvuddelen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör utgörasav ett modernt lärlingsprogram för unga arbetslösa och ett program för attöka anställningsbarheten hos äldre arbetslösa i företagen. Därutöver bör enviss arbetsmarknadsutbildning bibehållas, liksom starta eget-verksamhetensom visat sig ha positiva effekter.Genom de skattesänkningar och avregleringar vi föreslår skapas bättreförutsättningar för nya och riktiga arbeten.Vi ser negativt på specialdomstolar och partssammansatta domstolar.Arbetsdomstolens funktioner bör därför övertas av allmänna domstolarfr.o.m. den 1 januari 1999.Utgiftsområde 15: StudiestödStudiestödet kan bidra till, eller försvåra, en förändring iriktning mot ökad studiemotivation, mer dynamik och högrekvalitet. Vi menar att det krävs förändringar utifrån dennainsikt i nuvarande system. Dessa nödvändiga förändringarhar regeringen tvekat inför. Inga egentliga ändringar inuvarande regler för studiestödet görs, utom en - regeringenvill spara 25 miljoner på stödet till studenter som vill läsa ettår utomlands. Vi avvisar denna besparing då möjligheten tillstudier i utlandet är en avgörande faktor för kvaliteten ochvalfriheten i studierna.I enlighet med vad vi tidigare framfört om den enskildes motivation förstudier och likvärdighet mellan olika studerandegrupper avvisar vi stipendierför dem som genomgått basårsutbildningen.I övrigt anvisar vi 618 miljoner mindre än regeringen. Detta är enkonsekvens av våra omprioriteringar av studieplatser inom utgiftsområde 16:Utbildning och universitetsforskning.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningVi avvisar regeringens omfattande neddragning avforskningsresurser, vilken står i strid med en strategi förtillväxt. Genom att räkna in de fria forskningsstiftelsernasmedel i budgeten hoppas regeringen kunna skyla över en avde största besparingar inom forskning och utbildning somnågonsin genomförts i . En sådan nedrustning avsvensk forskning och utbildning kan vi inte acceptera.Vår politik för kvalitet och mångfald innebär andra prioriteringar. Inomskolans område vill vi samordna och förhandikappfrågor i skolan. Vidare vill vi inrätta ett helt nytt institut förutvärdering av skolornas kvalitet. Institutet får betydligt mer resurser än vadsom läggs på kvalitetsuppföljning. Vi avsätter drygt 100 miljoner förskolforskning, skolutveckling och en särskild satsning på kvalitets-utvecklingen av grund- och gymnasieskolan. Regeringens s.k. utbildnings-satsning avvisas och i stället avsätts medel för platser inom KOMVUX ochbasårsutbildning. Dessutom gör vi en kraftfull satsning på den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen.Vi tillför universitet och högskolor 73 miljoner mer än regeringen, vilkabl.a. kommer de konstnärliga högskolorna till del. avvisar viregeringens satsning på speciella genustjänster m.m. och de särskilda medelsom regeringen avsatt till sitt eget förfogande. Vi anslår 430 miljoner mer änregeringen för en kraftig förstärkning av forskningsråden, en satsning pårymd- och polarforskning, europeiskt forskningssamarbete samt införskaff-ande av dyrbar vetenskaplig utrustning.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidVi vill värna mångfald, valfrihet och kvalitet i såväl kultursom annan verksamhet. Statens insatser skall i första handgöras på områden som är av allmänt intresse och heltberoende av statliga medel för att komma till stånd. Detcivila samhället måste spela en större roll och den enskildesjälv måste i ökad utsträckning stå för kostnader som ärförenade med olika kultur- och fritidsaktiviteter.Det är vår uppfattning att och genomatt koncentrera sin verksamhet till två respektive en kanal skall kunna spelaen mer kraftfull roll i det svenska kulturlivet. En betoning avpublic service-verksamhet och ansvar för den svenska kulturen och detsvenska språket kan bli 1990-talets viktigaste steg för att vitalisera ochstärkaSverige som kulturnation. Ingen åtgärd inom statens budget kan ge densvenska kulturen ett motsvarande tillskott av skaparkraft och möte medpubliken.Våra besparingar är utformade mot denna bakgrund. Det innebär attfolkbildningen får bära merparten av besparingarna på utgiftsområdet.Vidare föreslås besparingar på , allmän kulturverksamhet,litteraturstödet, ungdomsverksamhet och allmänna samlingslokaler. ÄvenRiksteaterns verksamhet får vidkännas minskade anslag.Vi föreslår en ökning av anslaget till kulturmiljövården. Vidare föreslås atten ny fond inrättas. Fonden skall stödja nyskapande verksamhet som ej påannat sätt uppbär statligt stöd. Fondens konstruktion stimulerar till att nyamedel tillförs kulturområdet.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeBostadsmarknaden måste avregleras för att bli en fungerandemarknad utan omfattande bidragssystem och politiskintervention. Vår huvudsakliga besparing inom området är enminskning av räntebidragen. Dessa kan successivt minskas, ien högre takt , som fastighetsskatten sänksenligt vårt förslag. Bidrag till nyproduktion skall inte utgå. Igengäld befrias dessa fastigheter från skatt. 1997 uppgårbesparingen till för att till 1999 öka till2 700 miljoner kronor.Med minskade politiska försök till kontroll och styrning av marknadenminskar behovet av ett särskilt boverk, vilket vi föreslår skall vidkännas enbesparing på 1997. Därefter kan besparingen successivtöka.Bostadsbidraget är ett stöd i syfte att stärka vissa gruppers konsumtions-kraft. Dessa bidrag bör samordnas med övriga bidrag som har sammasyfte. Detta skulle underlätta överblickbarheten och möjliggöra en växlingfrån bidrag till skattesänkningar. På kort sikt föreslås bostadsbidragen tillungdomar avvecklas och bidragen inriktas på att stödjabarnfamiljerna.Inom och länsstyrelserna föreslås en besparing påadministrationen på cirka 10 procent.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingEU-medlemskapet har för bl.a. inneburit en tillgångtill medel från de gemensamma strukturfonderna. Genomprincipen om medfinansiering kommer dessa medel ocksåden s.k. lilla regionalpolitiken till del. Som en följd häravkan regionalpolitiken ses över. Vi föreslår emellertid redannu en nedjustering av vissa anslag inom utgiftsområdet.Direkt företagsstöd och selektiva stöd bör minskas. Vi förordar också enviss begränsning av nedsättningen av de sociala avgifterna. Några nya avtalom sysselsättningsbidrag bör ej heller godkännas efter den 1 januari 1997.Redan godkända bidrag skall dock utbetalas.Transportstödet bör utvärderas med utgångspunkt från att det skall varakonkurrensneutralt mellan olika transportmedel. Därför bör även möjlighetentill stöd för sjötrafik undersökas. Utgångspunkten för områdesindelning börvara att stödet skall förekomma inom ett begränsat område inom Norrlandsglesbygd. Vidare bör det främja tillväxt och utveckling samt ha en reellekonomisk betydelse för mottagande företag.Länsstyrelserna får ett huvudansvar för att medfinansiering av EU:sstrukturfondsmedel ombesörjs. Det är i detta hänseende av central betydelseatt kommuners, landstings och inte minst privata aktörers medverkan ökar.Berörda länsstyrelser ges dessutom ansvar för att i samverkan med berördauniversitet och högskolor genomföra den utbildningssatsning i framför alltmål 6-området som vi föreslår.Genom dessa åtgärder kan utgifterna minskas med 682 miljoner kronor1997, med en långsiktig effekt 1999 uppgående till 1 033 miljoner kronor.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdArbetet för en god miljö bör präglas av sammagrundläggande värden som annat politiskt arbete: respekt förmedborgarnas frihet, rättsstaten, marknadsekonomin, denlilla världens integritet och den enskilda äganderätten. Deenskilda människornas ansvar för miljön måste ökas. Detduger inte att hävda att miljöproblemen måste lösas av andra,av staten eller av näringslivet. Varje människa måste ocksåmed egna konkreta insatser bidra till en bättre miljö, t.ex.genom att efterfråga miljövänliga produkter.De statliga satsningarna på miljöområdet är bara en del av allamiljöåtgärder i samhället som görs av enskilda, organisationer och företagm.m. Miljösituationen är också starkt beroende av andra beslut än de rentmiljöpolitiska. Energifrågan är ett bra exempel på detta. Om de svenskakärnkraftverken ersätts av fossileldade kraftverk kan inga miljöanslagkompensera följderna för miljön.Vi föreslår en jämfört med regeringens förslag oförändrad ram förutgiftsområdet. Det är dock viktigt att de statliga miljösatsningarnakoncentreras på tydligt definierade projekt som ger klart avläsbara effekter.Vi föreslår därför att anslaget till kalkning av sjöar tillförs mer pengar änvadregeringen föreslår. Detta kompenseras genom en indragning av medel tillStockholms internationella miljöinstitut.Utgiftsområde 21: EnergiFlera av de statliga anslagen inom energiområdet är en del avden förra energipolitiska uppgörelsen. pågårpartiöverläggningar om den framtida energipolitiken.Regeringen har aviserat att en proposition om energifrågornaskall komma . Vi föreslår därför inga störreförändringar på detta område nu.I budgetpropositionen föreslår regeringen en besparing vad gäller den s.k.R2-reaktorn vid . Av regeringens mycket otydliga formuleringarframgår inte att man avser att dra in 11 av de som är detstatliga anslaget till reaktorn. Om denna besparing görs hotas verksamheteninte bara vid R2-reaktorn utan vid hela Studsvik AB.Enligt energipolitiska beslut skall den statliga finansieringen tillR2-reaktorn lämnas oförändrad så länge reaktordriften pågår ochforskningstjänster tillhandahålls. Vi anser därför att det är fel att nu utpekaen besparing på R2-reaktorn. Frågan om dess finansiering bör i stället tasupp då hela utgiftsområdet ses över i kommande beslut.Utgiftsområde 22: KommunikationerStaten skall ha ett ansvar för en väl fungerande infrastrukturoch de delar av infrastrukturen som är naturliga monopol.Trafikslagen bör i övrigt, så långt möjligt, bära sina egnakostnader. Kopplingen mellan trafikens intäkter och utgifterbör bli tydligare och konkurrensneutralitet råda inom ochmellan trafikslagen.De huvudsakliga besparingarna åstadkoms genom en neddragning avinvesteringsvolymen inom väg- och järnvägsbyggandet, vilket ocksåmöjliggörs genom en ökad konkurrensupphandling av entreprenadarbeten.Vidare uppstår därmed en minskad kostnad för drift och underhåll. Därmedkan utgifterna sänkas med till 1999. Vidaregenomförs besparingar på och administration påcirka 10 procent.Rederistödet föreslås avvecklas i kombination med att Sverigeinternationellt bör verka för konkurrensneutralitet inom branschen. Vidareföreslås bidragen till olönsam järnvägstrafik avvecklas, vilket möjliggörsgenom en konkurrensutsättning av persontrafiken på järnväg och enavreglering av den långväga busstrafiken. Intill dess att kanbelägga merkostnader för den rikstäckande betalnings- och kassaservicenutgår inget stöd till företaget. En mindre besparing på kan genomförasgenom en ökning av uppdragsintäkterna.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarGenom EU-medlemskapet öppnades den svenskajordbruksnäringen för konkurrens från övriga EU-länder. Detär därför av avgörande betydelse att jordbruksnäringen fårarbeta på likvärdiga villkor. Konkurrensen kommer annarsatt leda till utslagning av stora delar av svensklivsmedelsproduktion med följdverkningar för såvällandskapsmiljön som förädlingsindustrin.Regeringen föreslår kraftigt ökade utgifter inom området jämfört medinnevarande budgetår. Genom sin omsvängning går regeringen våra krav påett bättre utnyttjande av EU:s miljöprogram till mötes. Vi föreslår dock enytterligare satsning på miljöprogrammet med utöverregeringens förslag. Med EU:s medfinansiering skapas då ett utrymme på60 som bör användas till våtmarksstöd och till miljöåtgärderi anslutning till det konventionella åkerbruket.Vi föreslår vidare en besparing på . Staten behöver avstatsfinansiella skäl se över myndighetsstrukturen. Enligt vår mening börFiskeriverket samordnas med en annan statlig myndighet, exempelvisJordbruksverket. Detta bör medföra besparingsmöjligheter i administra-tionen. En del av de frigjorda medlen bör användas till fiskevård på statensegna fiskevatten.Skogsvårdsarbetet behöver konkretiseras och drivas närmare skogs-näringen. Vi föreslår därför att skogsvårdsorganisationen tillförs 5 miljonerkronor för rådgivning till skogsbrukare.Utgiftsområde 24: NäringslivNäringspolitikens främsta uppgift är att skapa bättreförutsättningar för företag och företagare. Vi föreslår enhögre anslagsnivå än regeringen inom utgiftsområdet. Viavvisar regeringens mycket kraftiga besparing när det gällerden tekniska forskningen och utvecklingen. Att låta medelfrån forskningsstiftelserna ersätta de ordinarieforskningsanslagen leder till att den tekniska forskningenutarmas i . hotar detta svenska företagsteknikförsörjning och konkurrenskraft.Att regeringen lägger förslag som innebär att den marinbiologiskaundersökningsverksamheten hotas är märkligt mot bakgrund av att riksdagenförra våren beslutade att den skulle bevaras. Vi motsätter ossnedskärningarna av den marinbiologiska undersökningsverksamheten.Inom konkurrensområdet föreslår vi skärpningar av regelverket som ledertill bättre konkurrens och som sannolikt underlättar Konkurrensverketsarbete. När det gäller konkurrensforskningen anser vi att den långsiktiganivån på anslaget måste bibehållas på dagens nivå, även om en neddragningför nästa budgetår kan täckas med reservationer.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunernaEn avreglering av kommunsektorn inleddes underföregående mandatperiod, men det finns behov av fortsattaavregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan statoch kommun, både för att stärka den lokala demokratin ochför att skapa förutsättningar för kommunerna att effektiviserasin verksamhet.Vi har lagt förslag om och avser att återkomma med ytterligare förslag omavregleringar av kommunerna. Bl.a. föreslår vi ett avskaffande avbarnomsorgslagen och förändringar av socialtjänstlagen. Vi har beräknat attstatsbidragen till kommunerna därmed kan minskas med 3,1 miljarder kronor1999. Vi föreslår vidare en besparing på , sominnebär att det ursprungligen beräknade utrymmet för avdrag för momsåterställs.Vi föreslår att momsuttaget från kommunerna görs neutralt gentemotprivata producenter av service, utbildning och tjänster.Våra förslag om sänkning av egenavgifterna, förändringar inomsjukförsäkringen och våra familjepolitiska förslag medför att kommunernafår ett större skatteunderlag och minskade kostnader. Sammantaget skulleden kommunala ekonomin förbättras med nästan 1999.Vi föreslår att statsbidragen till kommunerna sänks i motsvarande mån för attneutralisera denna effekt.Utgiftsområde 26: Statsskuldräntor m.m.Statsskuldräntorna ingår inte i beräkningsunderlaget för detstatliga utgiftstaket. Våra ekonomiska ramar innebär dock enförstärkning av statsfinanserna i förhållande till regeringensförslag och därmed i motsvarande utsträckning minskaderäntekostnader.Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapenAvgifterna till EU uppgår till . Enväsentlig del av dessa medel går tillbaka till i formav EU-finansiering av främst jordbruksstöd, regionalpolitisktstöd, forskning och u-hjälp. Men tillhör de s.k.nettobidragsgivarna. Betraktar man samladeekonomi är dock kostnaden för det svenska medlemskapetlåg. Genom att nu är fullvärdig EU-medlem så kansvenska företag på lika villkor konkurrera med sinaeuropeiska konkurrenter som kan vara medoch besluta om framtida samarbete.SocialförsäkringssektornOvan har vi redovisat för våra förslag rörande utgiftsområde11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Förslag som innebäratt den faktiska pensionsåldern höjs innebär också attutgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten sjunker.Utanför statsbudgeten betalas också delpensionen. Vi föreslår att dennaförmån successivt avvecklas och att inga nya delpensioner beviljas efter den1 januari 1997.Det innebär att de totala kostnaderna för socialförsäkringen utanförstatsbudgeten blir , 132 852 miljonerkronor och 1999.Tabell 6Utgiftsförändringar, mkr (penningvärde)Utgiftsområden1997199819991. Rikets styrelseStöd till dagspressen-300-525-510Stöd till radio-och kassettidningar-82-83-81Presstödsnämnden-5-5Stöd till politiska partier-107-75-731. Samhällsekonomi och finansförvaltning-70003. RättsväsendetPolisväsendetFörstärkning m a a Schengensamarbetet103155155Utbilda 150 fler poliser262626Utbilda ytterligare 300 poliser04646Förstärkt lokal polisverksamhet0114114Åklagarväsendet262626DomstolsväsendetFörstärkning av domstolarna52103103Besparing, färre inställda huvudförhandlingar,brottmål-52-52-52Domstolsverket-5-5-5Kriminalvården771031034. TotalförsvarTillförs det militära försvaret284749703537Internationell fredsbevarande verksamhet, överförstill UO 7-472-477-4806. Internationellt biståndMinskat bistånd till förmån för alternativ inriktningpå biståndspolitik-1343-1963-2583Internationell fredsbevarande verksamhet, överförtfrån UO 6.4724774807. Invandrare och flyktingarMinskad individkostnad, ändr. Hälsovård, sjukvård och social omsorgBesparing i läkemedelsförsäkringen-4432-5289-5289Tandvårdsförsäkringen-1290-369-3689. Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikappYtterligare en karensdag-1450-1457-1367Nej till förlängd arbetsgivarperiod114011361140Bibehållen 75-procentsnivå-631-622Ytterligare justering av SGI-1550-1554-1556Ökad kontroll, sjukpenning-520-1068-1131Ökad kontroll, i livränta-209-1037Förändrad arbetsskadeförsäkring-1037Assistansersättning till handikappade22222222210. Ekonomisk trygghet vid ålderdomNej till regeringens modell till besp.137613811334Höjd faktisk pensionsålder-2100-4136-725811. Ekonomisk trygghet för familjer och barnReformerat underhållsstöd-1457-1457Bibehållen 75 i föräldraförsäkringen-1000-1000-1000Förändrad beräkning av SGI-1000-1000-1000Ökad kontroll i försäkringssystem-1300-1262-1225Vårdnadsbidrag24002379238512.