mot · GK02Jo247 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk trädgårdsnäring har alltid bedrivits i en öppenmarknadskonkurrens med importerade trädgårdsprodukter.Ett visst undantag har emellertid gällt för fruktodlingen framtill mitten av 80-talet, då den under viss del av årettillämpade importregleringen upphörde. Mindre gynnsammageografiska och klimatrelaterade produktionsbetingelserkunde före EU-medlemskapet i någon mån kompenserasgenom tullskyddet. Detta tullskydd var dock lågt iinternationell jämförelse och låg genomsnittligt på ca 10 %.EU-medlemskapet medförde för svensk trädgårdsnärings del ingaövergångsåtgärder för att kompensera förlusten av tullskyddet, vilket varfallet i och och tidigare vid och Danmarksanslutningar. Detta innebar en allvarlig försämring av den svenska konkur-renssituationen. Härtill skall läggas de skatter och avgifter för att finansieradet svenska EU-medlemskapet, vilka påfördes trädgårdsnäringen.MarknadsförhållandenDen svenska trädgårdsodlingen har uteslutande haftden svenska marknaden som sitt avsättningsområde. Dennainhemska produktion tillgodoser av den svenskakonsumtionen av grönsaker, frukt, bär och prydnadsväxter.Denna mycket genomsnittliga marknadsandel har kunnatbibehållas trots ett ökat konkurrenstryck, men andelen döljerbetydande inre strukturella förändringar.Den huvudsakliga ambitionen i den svenska odlingen är att värna om deninhemska marknadsandelen genom att utveckla svenska produkter och slåvakt om en nationell profil i produktionen. Detta förutsätter att svenskaprodukter inte utsätts för en konkurrens på ojämlika villkor vad gällerproduktionens kostnader och förutsättningar i övrigt. Det förutsätter också attimporterade produkter inte finner utrymme på den svenska marknaden somen följd av nationella subventionsåtgärder - som i - eller gesförmånligare villkor genom EU:s handelsavtal med tredje land (,, , m.fl. länder). Det är mot denna bakgrundangeläget att EU-förhandlingarna får en profil mot produkter som Sverigehar möjlighet att i konkurrens med övriga EU-länder på likvärdiga villkorplacera i Norge.Skatter och skatteuppbördI den svenska växthusodlingen utgör kostnaden för energi tilluppvärmning och belysning en betydande andel av de totalaproduktionskostnaderna. Kostnaden för gurk- ochtomatodlare utgör sålunda av den totalaproduktionskostnaden.Energikostnaden i vissa länderEngland /kWhHolland /kWhDanmark /kWhSverige /kWhI proposition 1996/97:29 föreslår regeringen attkoldioxidskatten skall fördubblas för industrin ochväxthusnäringen. utgår CO2-skatten med263:50 kr/m3 medan motsvarande skattesats i vårt grann- ochnärmaste konkurrentland är /m3. Den nyakoldioxidskatten försvårar givetvis trädgårdsnäringenskonkurrenssituation ytterligare.Regeringen föreslår också att uppbörden av skatten skall läggas om,innebärande bl a att hela CO2-skatten skall erläggas vid inköpstillfället ochefter begäran från odlaren betalas tillbaka . Detta medfören räntefri utlåning av skattemedel till staten, men en kraftig försämring avmånga växthusföretags likviditet.Andra förhållanden som utgör en belastning för svensk trädgårdsnäring ikonkurrens med andra länder är kostnader för skördearbetskraft och tillfälligsäsongsarbetskraft liksom växtskyddsavgifter och kontrollavgifter. Vadgäller kostnaderna för skördearbetskraft finns i ett flertal EU-länder särskildaregler om lättnader i arbetsgivaravgiften.Sammantaget utgör nedanstående faktorer en allvarlig hämsko på svenskträdgårdsnärings konkurrensmöjligheter: Det borttagna tullskyddet Inga åtgärder (t.ex. investeringsstöd) som i , , Danmarkoch för att underlätta övergången Nya skatter för att finansiera EU-medlemskapet Likviditetspåfrestningar genom ändrad skatteuppbörd Kostnader för säsongsarbetskraft Växtskydds- och kontrollavgifterMot bakgrund av ovan beskrivna förhållanden borde det varaen angelägen uppgift för samhället att ta ett helhetsgrepp påden svenska trädgårdsnäringen, som är av stor betydelse försysselsättningen inte minst i landets södra delar (). Ettsådant helhetsgrepp bör inledas med en genomgripandeanalys av den svenska trädgårdsnäringenskonkurrenssituation i jämförelse med andra länder inom deneuropeiska gemenskapen (inklusive ). Analysenföreslås åtföljas av åtgärder som stärker näringenskonkurrenskraft. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att stärka den svenska trädgårdsnäringenskonkurrenssituation.