ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Bo214 · 1996-10-07 00:00:00 — Stöd till elöverkänsliga personer och dess olika utskott såsom näringsutskottet,arbetsmarknadsutskottet samt bostadsutskottet har tidigarevärderat vikten av frågan kring elöverkänsliga personer.Utan att på något sett försöka göra en sammanfattande kommentar kan manändå kortfattat konstatera att vad det gäller frågan med elektriska ochmagnetiska fält används utryck såsom "tas på stort allvar", betonar vikten "avforskning om de elektromagnetiska fälten och dess effekter på människor".Stödet och tilltron till de människor som upplever att de har problem attvistas i miljöer, både i hemmet, ute i naturen och i arbetslivet när dedagligen/ofta utsätts för kontakt med elström, elvågor, närhet till kraftled-ningar, elinstrument m.m. är ifrån arbetsgivare, samhället m.fl. inte så passstort som man skulle önska. Från samhällets sida har aktiverats en delåtgärder och detta är välkommet.Möjligheten att få bostadsanpassningsbidrag för att elsanera sitt boendeborde förstärkas inom befintliga ramar. Upplysningen till arbetsgivare bordeåterkomma regelbundet.Vissa kommuner har av välvilja och förståelse för den berörde utbetalatstöd för drabbade personer.I domstolsbehandling har fall avseende ersättning enligt arbetsskadelagenblivit avslagna och torde nu utgöra den allmänna rättspraxisen. Detta kan fåtill konsekvens att den som är drabbad får arbeta i den miljö som problemenuppstod i, då i syfte att genomgå ett rehabiliteringsprogram.Det finns många olika hypoteser om vad som är orsaken till dessa män-niskors bekymmer. Olika expertutlåtanden finns alltifrån att det här verkligenexisterar, till att det inte finns sådana problem utan att det mera handlar omatt det är människor med psykiska eller andra problem.Olika behandlings- och utredningsmetoder förekommer och det känns somatt frågan är precis så pass komplicerad som den verkar.Själva begreppet elöverkänslighet är i sig inte helt klart, utan kan innebäraolika typer av symtom (hudbesvär, hettningar, trötthet etc). Förekomsten avdessa olika symtom varierar patienter emellan - och varierar också över tid.Det borde vara möjligt att upprätta handlings/åtgärdsprogram som stöd tillkommuner och arbetsgivare för dem som har problem med elöverkänslighet.Med sakliga upplysningskampanjer kunde man också sprida kunskap.Ett förstärkt konkret samarbete mellan samhället, forskningen och de iarbetslivet förekommande organisationerna samt patientföreningar skulle föraden här frågan betydligt framåt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare insatser för att ge elöverkänsliga personer ett bra liv.
mot · GK02Bo215 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen för föreslår regeringen att etttillfälligt investeringsbidrag införs för tiden fram t.o.m. år1999 för anordnande av studentbostäder. Bidrag lämnas förupp till 15 000 bostäder med maximalt förvarje studentrum. Totalkostnad fram t.o.m. bedömsbli högst . byggs högskolan utmed 30 000 platser.Det skulle kunna vara frestande att låta de nya studentbostäderna följa denya utbildningsplatserna. Detta vore dock olyckligt. Tillgången på student-bostäder varierar avsevärt mellan högskoleorterna. Långa kötiderrapporteras från , , , , och Göteborg.Sannolikt varierar också bostadssituationen på de nya högskoleorterna. Påvissa orter finns kanske t.o.m. tomma lägenheter. Därför bör alltså nyastudentbostäder kunna byggas på såväl gamla som nya högskoleorter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggande av studentbostäder.
mot · GK02Bo217 · 1996-10-07 00:00:00 — Antalet bostadsbränder har ökat med . inträffade cirka 27 000 bränder i desvenska hemmen. 1990 var antalet 22 000 bränder.Många av bränderna kunde ha förhindrats och minskats i omfattning omfungerande brandvarnare hade varit installerade i bostaden. Framför allt iflerbostadshus saknas brandvarnare. Enligt uppgift saknas brandvarnare ivart tredje bostadshus. Bränder förorsakar stora kostnader; enligtförsäkringsbolagen utdelas för uppståddabränder. Dessutom omkommer över 100 personer på grund avbostadsbränder.När det gäller flerbostadshus så är inte hyresvärden skyldig att anskaffabostad till den som drabbats av brand, vilket innebär att bostadsinnehavarensom drabbats av brand ställs inför stora problem i och med anskaffandet aven ny bostad.Efterundersökningar visar i många fall att bränderna kunnat minskas ibetydande omfattning om en brandvarnare, som ger signal i ett tidigt skede ibrandförloppet, varit installerad i bostaden. Stora skador hade kunnatundvikas och liv kunnat räddas om en relativt billig och enkel brandvarnarefunnits i bostaden.I infördes krav på att minst en godkänd brandvarnare måstefinnas installerad i lägenhet/bostad. Kravet är retroaktivt. Ansvaret förinstallationen åligger fastighetsägaren. Kontroll skall utföras avfastighetsägaren/lägenhetsinnehavaren.Vi anser att en bestämmelse skall införas i svensk byggnorm om attbrandvarnare skall installeras i varje bostadshus/lägenhet, enligt norskmodell.Då vi tidigare motionerat i denna fråga, dock utan att regeringentillkännagivits vårt förslag, återkommer vi med vårt krav ombostadsutskottets tillkännagivande till regeringen om installation avbrandvarnare i samtliga bostäder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk installation av brandvarnare i bostäder.
mot · GK02Bo218 · 1996-10-07 00:00:00 — Investeringsbidrag och bidrag för ombyggnader Investeringsbidrag vid nybyggnad utgår förarbeten som utförs 20 april 1995-31 december1996. En förutsättning är att arbetena skall vara slutfördasenast vid utgången av . Vidare utgår extra statligtstöd för förbättring av hyres- och bostadsrättshus, . Härgäller att bidrag lämnas för projekt som påbörjats underperioden 1995 och som är slutfördasenast under år 1996.Enligt uppgift från byggbranschen riskerar ett antal projekt för vilka dethar beviljats investeringsbidrag eller extra statligt stöd för förbättring avhyres- och bostadsrättshus att inte kunna avslutas inom den bestämda tiden.Därmed kommer inte heller bidrag att lämnas.Det finns ett antal förklaringar till varför byggherrar och entreprenörerkommer att ha svårt att slutföra påbörjade projekt. För alla projekt gäller attdet höga ränteläget har fördröjt igångsättandet. Ett annat tidsmässigt hinderhar de alltmer omfattande planprocesserna blivit. De ökade kraven påhyresgästsamråd har också inneburit ökad tidsutdräkt.Per den 31/7 1996 fanns som investeringsbidrag beviljat och tillgängligt1.532.159.000 kr. Totalt hade per utbetalats 408.309.000 kr, dvs27 % av tillgängliga medel var utnyttjade.Förhållandena är ungefär desamma för det statliga stödet för förbättring avhyres- och bostadsrättshus. Beviljade bidrag var fram till den 31/7 19962.647.166.000 kr och utbetalade bidrag var 893.868.000 kr.Även här motsvarar alltså utbetalade bidrag bara ca en tredjedel av beviljadebidrag.Av vad vi här har redovisat framgår att det är en betydande risk för att enbetydande del av de tillgängliga medlen för investering och förbättring inteblir utnyttjade eftersom byggherrar och entreprenörer inte bedömer attprojekten kommer att hinna färdigställas . Detta leder till att ett antalprojekt avbryts och att andra kommer att krympas för att därigenom kunnaforceras. I båda fallen blir resultatet att syftet med de statliga bidragen inteuppfylls bl a därför att antalet arbetstillfällen inte blir det förväntade.Det kan enligt vår uppfattning inte ha varit mening att genomde två bidragsformerna först medverka till att stimulera till en ökad aktivitetinom byggsektorn för att sedan till en del tvingas åse att ett antal av deplanerade projekten avbryts eller krymps då de inte hinner färdigställas istipulerad tid.Vi hemställer därför att reglerna för investeringsbidrag ändras så attfärdigställandetiden framflyttas , dvs till den 1/7 1998, ochfärdigställandetiden för extra statligt stöd för förbättring av hyres- ochbostadsrättshus likaledes framflyttas , dvs till den 1/1 1998. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna vad gäller färdigställandetiden som förutsättning för atterhålla investeringsbidrag och bidrag för ombyggnader.
mot · GK02Bo219 · 1996-10-07 00:00:00 — har uttalat sig för ett system medkvalitetsmärkning av bostäder. Frågan skulle först lösas medöverenskommelser mellan bostadsmarknadens parter. Dådetta tycks gå trögt, har regeringen gett i uppdragatt göra en förstudie om en kvalitetsdeklaration av bostäder,som är färdigställd.En hel del försök görs på området. Vissa byggentreprenörer gör sina egnamiljödeklarationer för nybyggnation och hyresgästerna börjar i förhandlingaratt ställa krav på miljöåtgärder och miljödeklarationer. Detta bygger påenskilda initiativ och är inte samordnade insatser.Kraven på miljödeklarationer är mycket viktiga. Inomhusmiljön påverkarhälsotillståndet i stor omfattning och kostnaderna för allergi/överkänslighetär /år, varav inomhusmiljön svarar för sin del. Den nyligeninförda obligatoriska ventilationskontrollen visar att en allt för stor del avfastighetsägarna tar dåligt ansvar för inomhusmiljön. En stor del avfastighetsägarna har inte gjort kontrollen och av de som gjort den är mångaunderkända. Miljödeklarationen bör också omfatta energideklaration, så attkonsumenten kan få någon uppfattning om energiförbrukningen.I syfte att underlätta konsumentens val av miljöriktiga bostäder ochinformationen om energiförbrukningen, bör få i uppdrag att isamråd med och ta fram ett system förmiljö- och energideklaration av bostäder av den typ som föreslagits avutredningen om konsumenterna och miljön. Marknadens parter bör tas in iett samarbete på samma sätt som i exempelvis Kretsloppsrådet.Målsättningen bör vara att få fram ett system för miljö- ochenergideklaration av våra bostäder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett system för miljö- ochenergideklaration av bostäder i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om ett miljö- och energideklarationssystem somskall kunna tas i bruk i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Bo220 · 1996-10-07 00:00:00 — Samhällen och bostadsområden skapas av människor och förmänniskor. För att utforma ett väl fungerande samhälle krävsen demokratisk beslutsprocess där medborgarnas behovformulerar kraven och politikerna beslutar om åtgärderna. Enväl fungerande samhällsplanering innebär att vi bättre kan tatillvara samhällets resurser och tillgodose människors behov.Genom samhällsplaneringen och utifrån detta behov börbesluten fattas bl.a. om hur utbyggnaden av våra tätorter,deras bostäder och infrastruktur skall ske, hur samhället skallutvecklas för kommande generationer och vilka värden iform av miljö och social gemenskap som vi vill föra vidare.Bostadspolitiken styrs både av marknadens vilja att tillfredsställamänniskors efterfrågan och samhällets ambition att tillfredsställa allamänniskors behov. Planering handlar om medborgarnas delaktighet idemokratiseringsprocessen som ger dem makt över sitt dagliga liv.Under har bostadsområden planerats somhuvudsakligen innehållande boende och inte kopplats samman med andramänskliga funktioner eller sociala behov. Detta gäller i hög gradmiljonprogrammet; samhällsplaneringen var ojämn och splittrad.Men numera står det klart för de flesta att ett bra boende och en godboendemiljö bör innehålla fler funktioner och tillgodose fler behov inom ettgeografiskt avgränsat område. Den fysiska och sociala samhällsplaneringeneller avsaknaden av den påverkar i hög grad villkoren för människornasdagliga liv.Avgörande för en framgångsrik bostadspolitik är att den är väl förankraddär den skall förverkligas, dvs i kommunerna.Ett viktigt mål ur samhällsplaneringsperspektiv bör vara att gekommunerna styrmedel som utgår ifrån en helhetssyn på människan ochhennes olika behov av trygghet, gemenskap och omsorg.Det gäller att bygga samhällsmiljöer, som ger invånarna ett stimulerandeoch lättarbetat vardagsliv.Vid nybyggnad av bostäder finns det normer som styr hur mångaparkeringsplatser det måste finnas till varje lägenhet och kan byggherren inteuppfylla detta krav måste dispens sökas av kommunens byggnadsnämnd.Några motsvarande regler för att det ska finnas ett tillräckligt antal dagis-platser, skolor, olika former av äldreboende, avståndsnormer till kommersielleller samhällelig service finns däremot inte. För den som ska bo är bostadensläge, kommunikationer, och kommersiell service lika viktigt sombostadens storlek och kostnad.Bristen på styrning riskerar att vi inte når våra bostadssociala mål, särskiltinte dem som syftar till minskad segregation. Att från början planera in förlivets skiftande behov kan vara ett instrument att komma till rätta med delarav den bostadssegregation som finns i vissa bostadsområden. Fördomar avolika slag, ras, kön och sociala fördomar, slår lättare rot hos människor somväxer upp i socialt ensidiga miljöer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av styrinstrument för att skapa socialt bra boendemiljöer ilivets alla åldrar.
mot · GK02Bo223 · 1996-10-07 00:00:00 — Energisparande är en effektiv väg att öka sysselsättningen iSverige. Det ger dessutom ett viktigt bidrag tillenergieffektivitet och är en betydelsefull hjälp iomläggningen av vårt energisystem.Byggnadssektorn är den sektor som klart sysselsätter mest människor. Menökade byggjobb handlar inte enbart om antalet byggnadsarbetare på en bygg-arbetsplats. Sysselsatta inom byggnadssektorn är även arkitekter, ingenjörer,kommunala och privata tjänstemän och inte minst "byggnadsarbetare" i formav industriarbetare inom byggmaterialindustrin.Att återigen skapa ett miljonprogram för att hålla alla dessa människorsysselsatta är inte rimligt. Däremot har vi ett fastighetsbestånd på över fyramiljoner lägenheter med mycket stort behov av renovering. Dessutomtillkommer ett lika stort bestånd med lokaler.I första hand bör vi satsa på kloka och samhällsekonomiskt lönsammaframtidsinvesteringar som ger omedelbara effekter och som pågår under entidsperiod av . Det gäller att satsa på byggnadsförbättrandeåtgärder som ger positiva miljöeffekter.FörslagNärings- och utvecklingsverket, , har genomteknikupphandling fått svenska fönstertillverkare att ta framfönster som sänker energianvändningen i byggnader, dämpartrafikbuller inomhus och minskar koldioxidutsläppen. Ettsuccessivt byte till dessa energieffektiva fönster skulle, enligten publicerad studie, skapa flera tusen nya arbetstillfällen perår.Dessa fönster installeras inte på grund av att de betingar ettpris som är högre än de fönster som installeras och som släpperut dubbelt så mycket energi. På grund av högre varmhyror ökar boende-kostnaderna och därmed minskar den disponibla inkomsten. I vissa fall lederdetta till ökade sociala kostnader i form av bostadsbidrag.Detta är en olycklig kombination. är det en bättre affär för bådesamhället och de boende att satsa på material som både ger bättre miljö ochär en lönsam investering. Därför borde s.k. Eloff-märkta energieffektivafönster bli ett krav i nu gällande byggnormer vid nybyggnad. Vidare bordefönster av ett högsta U-värde av 1,5 W/m2K i uppmätt värde eller 1,3 W/m2Ki ISO-värde krävas vid fönsterbyten i befintliga byggnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energisparåtgärder.
mot · GK02Bo226 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt en undersökning utförd av räknarman med att av befolkning är elöverkänslig.De flesta som blivit elöverkänsliga har skadats i sambandmed bildskärmsarbete. Av dessa elöverkänsliga kan en delgenom egna åtgärder sanera sin hemmiljö och arbetsmiljö,men för en stor andel är detta inte möjligt, utan stora insatserär nödvändiga för att de ska kunna leva ett drägligt liv.De som drabbas av elöverkänslighet påverkas inte bara av bildskärmar,utan även av TV, lysrör, kyl, frys osv. Även grannars elutrustning påverkarden elöverkänslige. För den elöverkänslige som inte får hjälp att sanera sinbostad innebär det att han eller hon kan tvingas fly från sitt hem och bosättasig i en ensligt belägen stuga. Självklart påverkas hela familjen av detta.I allmänhet leder en elsanering till att hälsotillståndet förbättras och därmedtill att även känsligheten för el minskar. Elsanering är således en viktig del irehabiliteringen.I vissa kommuner beviljas bostadsanpassningsbidrag för elsanering, mennågon självklar rätt till detta finns inte. Enligt en undersökning som gjordesiapril 1993 av hade då 63 personerav 100 fått bidrag till elsanering. Erfarenheten visar att de flesta somgenomfört en elsanering mår bra eller bättre efter saneringen. Saneringen börgälla för både hem och arbetsmiljö. Även samhällsekonomiskt blir detta envinst, eftersom de flesta efter sanering kan återgå i arbete.Bostadsutskottet har 1995 gett regeringen tillkänna att dessa frågor ärangelägna och mycket är nu också på gång. Vad man skulle vilja gå vidaremed är att göra ett försök med att sanera ett helt bostadskvarter därvattenledningar och elledningar ligger relativt ytligt och nära varandra.Det bedrivs kvalificerad forskning kring elöverkänslighet men fortfarandehar inte vetenskapen lyckats få grepp om orsaker och samband. Forskningenbör inriktas mot att dokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering ochsymptomlindring som elöverkänsliga och arbetsgivare vidtagit i sina bostäderresp. Fortsatt forskning behövs också för att vetenskapligtkunna fastställa elöverkänslighet. De påbörjade studier av hudförändringarsom vidtagits vid måste vidareutvecklas. Slutligen måsteforskningen bedrivas i nära samarbete med berörda patienter ochpatientförening (FEB). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur en fördjupad forskningkring elöverkänslighet skall utvecklas enligt vad i motionen anförts omstudier i nära samarbete med drabbade personer.2. att hos regeringen begär förslag om hur försök med enstorskalig sanering i bostadsmiljön skall kunna ske, t.ex. av ett helt kvartermed gammaldags teknikinstallationer som fyllts på med dagens tekniskautrustning.
mot · GK02Bo227 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är många som oroligt frågar sig vad som händer , när de nya reglerna för bostadsbidrag träder i kraft.Förändringarna är många, och delvis genomgripande. I fortsättningen gesbara bostadsbidrag upp till en viss yta, anpassad efter antalet barn i familjen.För en familj med två barn maximeras den bidragsgrundande ytan till 110kvadratmeter.Individuella inkomstgränser införs, vilket betyder sänkt bostadsbidrag förfamiljer där en förälder har en mycket liten eller ingen inkomst alls.Förslaget innebär också en ny inkomstprövning. I fortsättningen ska denverkliga inkomsten ligga till grund för bostadsbidragets storlek. Det kanalltså hända att familjer tvingas betala tillbaka erhållna bidrag, eller få merbidrag när den verkliga inkomsten är känd.Den sista förändringen, som minimerar fusk och andra felaktigautbetalningar, är det nog ingen som ifrågasätter. När det gäller de övrigaförändringarna har vi dock fått många oroliga samtal från berörda.Låt oss först slå fast: Vi menar att det var riktigt och nödvändigt att ageranär kostnaderna för bostadsbidrag sköt i höjden. Om ingenting hade gjorts såhade kostnaderna överstigit de budgeterade med . Iett läge när budgetunderskottet är ett stort problem är detnaturligtvis oacceptabelt.Regeringen agerade snabbt. Det var som sagt ekonomiskt nödvändigt, meninnebar att det inte var möjligt, trots regeringens ambitiösa försök, att idetaljanalysera alla konsekvenser för de enskilda hushållen.Det finns t ex en risk att de nya reglerna delvis motverkar sina egna syften,nämligen att stimulera till arbete och begränsa marginaleffekterna. Familjerdär en medlem går från arbetslöshet till studier kan i vissa fall missgynnas,vilket knappast kan ha varit avsikten. Ytbegränsningen och övrigaförändringar leder till problem för många. Vi befarar att många låginkomst-tagare tvingas flytta.Just nu pågår en översyn av hela bostadspolitiken inom ramen för denbostadspolitiska utredningen. Vad vi förstår finns det en bred enighet om attminska de generella stöden till byggandet och boendet. Det kan vara en riktigutveckling, men förutsätter att det finns ett hyfsat stöd till dem som saknarmöjlighet att efterfråga en lägenhet efter behov, t ex barnfamiljer med småinkomster.Båda dessa skäl - att förändringarna genomfördes snabbt, och att detförmodligen sker en minskning av de generella stöden - leder oss tillslutsatsen att utvecklingen måste följas mycket noga. I samband med attriksdagen fastställde de nya reglerna fick förvisso iuppgift att följa upp beslutet.Det är emellertid viktigt att brister i det nya systemet justeras snabbt,varför bör påskynda översynen. På några punkter, t ex när detgäller konsekvenserna för hushåll med en studerande förälder, måste hänsyntas till den befogade kritik som har framförts. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att påskynda översynen av de nya reglerna förbostadsbidrag.
mot · GK02Bo228 · 1996-10-07 00:00:00 — Behovet av en ny och genomarbetad bostadspolitik har desenaste åren ökat, inte minst på grund av de kraftigtförändrade ekonomiska förutsättningarna.Framtidens bostadsområden kräver planering med helhetssyn somnyckelord, byggd på tvärvetenskaplig analys.Förorternas bostadsområden har hamnat i fokus för olika kommittéarbeten.Olika förslag på så kallad självförvaltning har presenterats, dessa byggdedock på skattefri lön på arbete.Debatten har, som den förts , fastnat i detaljfrågor. Man ser inteskogen för bara träden. Vad som saknas är ett samlat grepp. De bakom-liggande faktorerna riskerar att öka segregationen och leda till nedskärningari förvaltningen av ekonomiskt svaga bostadsområden.Bostaden är människans enskilda rum. I bostaden kan man dra sig tillbakaeller bjuda in sina vänner. En god bostadsmiljö är lika viktig som att ha ettjobb och en skälig levnadsnivå. Hur kan alla hyresgäster få del av godförvaltarservice? Hur ska villkoren tryggas och boendet utvecklas?En utblick mot förorterna i de internationella storstäderna kan varaskrämmande. På många håll existerar ingen fastighetsförvaltning alls,bostadsbolagen har helt dragit sig tillbaka. Dessa områden förfaller ofta tillatt se ut som rena krigsskådeplatser.Ansvarsfördelningen samhälle-bostadsföretag-hyresgäst behöver utredas.Mycket talar för att hyresgästernas delaktighet i detta arbete kommer att öka ibetydelse. Trygghet och gemenskap kan inte köpas för pengar. Arbetet måstebyggas på solidaritet där starka hjälper svaga, unga hjälper gamla. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning i enlighet med vad somanförts i motionen för en långsiktig bostadspolitik, byggd på helhetssyn ochtvärvetenskaplig kunskap.