mot · GK02T330 · 1996-10-07 00:00:00 — "Marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt skaanvändas så, att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktig god hushållningfrämjas." Så lyder portalparagrafen i naturresurslagen (NRL1:1). Utifrån denna paragraf är det synnerligen tveksamt meden helt ny vägdragning för Räta linjen.En utgångspunkt för trafikpolitiken måste vara att vårt behov avkommunikationer skall tillfredsställas på ett sätt som inte påverkar miljönnegativt. Kommunikationssektorn måste som alla andra samhällssektorer ingåi ett uthålligt samhälle.En annan utgångspunkt för trafikpolitiken skall vara att trafiksäkerhetenmåste höjas och att alla människor skall ha en acceptabel tillgång tillkommunikationer oavsett ekonomiska och fysiska tillgångar. Investeringar ikommunikationer måste vara så samhällsekonomiskt lönsamma som möjligt.Vänsterpartiet vill styra bort medel från byggande av motorvägar tillunderhåll och upprustning av befintligt vägnät.En upprustning av det nationella stamvägnätet syftar till att underlättaperson- och godstransporter. Dock görs varken i den nationella väghållnings-planen eller i vägutredningen om Räta linjen någon analys av samordnings-möjligheter mellan olika transportsätt, t ex med mindre miljöbelastandefärdmedel som kollektivtrafik eller transporter med järnväg. Pendlingsutbytetär stort mellan , , och . I dessa orter harman satsat på upprustning av järnvägsstationer och på regionalapendeltåg. Kollektivtrafiken, speciellt den som inte utnyttjar fossila bränslensom drivmedel, ligger helt i linje med strävandena mot det långsiktigthållbara samhället. Därför borde hela infrastrukturen - dvs transportsektornoch de möjligheter som IT-användning innebär - bedömas inför beslut omvägsatsningar av det slag som Räta linjen representerar.Vägutredningen påpekar att en utbyggnad av Räta linjen minskar trafik-arbetet och därmed användningen av drivmedel, men stimulerarhögre medelhastighet ytterligare bilanvändningen. Totalt sett kommer alltsåvägtrafiken att öka.Så gott som samtliga remissvar från organisationer, föreningar ochprivatpersoner i länet har varit negativa till ny 13-metersväg genom tidigareoexploaterade områden. Man pekar på väl underbyggda fakta om vägbyggetsstarkt negativa påverkan på natur- och kulturlandskapet, försämringar förlokalt näringsliv på landsbygden, uppkomsten av barriäreffekter, samt vägensoförenlighet med nationella och kommunala miljömål. Man förordar iställeten behovsanpassad upprustning av befintligt vägnät. Opinionen mot nyvägdragning har varit mycket stark i de västra delarna av länet.Vänsterpartiet anser att de miljökonsekvenser Räta linjen-projektet skullefå är oförsvarbara. Intrånget på värdefull natur- och kulturmiljö blir mycketstort. Förutom betydelse för friluftsliv och rekreation, anser Vänsterpartietattnaturen har ett egenvärde, skilt från människans intressen. Den biologiskamångfalden är viktig att bevara.Utsläpp från trafiken kommer att drabba nya områden, som inte tidigareexponerats. Räta linjen kommer inte heller att minska de totala utsläppen fråntrafiken. Det finns starka skäl till att befara motsatsen: högre hastigheter,större höjdskillnader och minskad konkurrenskraft för kollektivtrafiken geristället ökade utsläppsmängder.Behovet av Räta linjen med standard 13 m har grundats på prognoser omständigt ökande biltrafik, såväl person- som godstrafik. Detta är, anserVänsterpartiet, oförenligt med åtagandena enligt , som ska leda ekologiskt hållbar utveckling och global rättvisa. Istället måstetrafikplanering och investeringar syfta till att vända utvecklingen så attresande i större utsträckning sker med tåg, buss, båt, cykel - dvstransporterna måste miljöanpassas.Överhuvudtaget saknar vi långsiktiga konsekvensanalyser av enförverkligad Räta linjen, både vad gäller miljöaspekterna och de ekonomiskakonsekvenserna.Trots att intrånget i naturlandskapet och övriga miljökostnader inte ärvärderade i pengar, har inget av alternativen samhällsekonomisk lönsamhet!Det har inte heller Räta linjen-projektet i sin helhet, enligt Vägverketsutredare.Konstaterade allvarliga och delvis oåterkalleliga effekter för miljön ochsamhällsekonomisk olönsamhet ska vägas mot några få minutersrestidsförkortning och subjektiva bedömningar och förhoppningar ompositiva effekter för länet. Trots att det inte finns några som helst sakligabelägg för dessa effekter i utredningen. Vi tycker att det är att skönmåla enutbyggnad istället för att se till de reella svårigheterna och konsekvenserna.Mycket har hänt sedan Räta linjen togs med i den nationellaväghållningsplanen av 1993. Det har startats ett Agenda 21-arbete,ett miljöanpassat transportsystem har utretts (KomKoms utredning) ochlandets ekonomi har försämrats. Det finns anledning att omprövariksdagsbeslutet om Räta linjen!Enligt naturresurslagen är oexploaterad natur en viktig resurs som skaskyddas från påverkan om det finns andra alternativ. Vi anser att det i falletRäta linjen finns alternativ. Vi förordar att framtida biltrafik får följa ettupprustat, befintligt vägnät där standarden får variera alltefter de olikasträckornas behov av framkomlighet och trafiksäkerhet.Av utredda alternativ är det därför bara A0-alternativet som vikan förorda. Vi menar dock att standard 13 m kan frångåsoch vägbredden tillåtas variera, eftersom den lokala och regionala trafikenkommer att ha störst betydelse. A0-alternativet med standard 9 m börutredas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att A0-alternativetmed standard för vägsträckan mellan och den s.k.Räta linjen utreds i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att vägsträckan , den s.k. Rätalinjen inte skall ingå i den nationella väghållningsplanen.