mot · GK02U502 · 1996-10-07 00:00:00 — En minskning avkoldioxidutsläppen i är viktig för att fullfölja det mål om minskadglobal belastning som fastlagts på internationell nivå. På nationell nivå måsteSverige sträva i samma riktning. En förändring av det svenskaenergisystemet i riktning mot förbränning av fossila bränslen skulle varadirekt negativ. skulle få svårt att framgångsrikt argumentera förstränga miljöbestämmelser, om vi själva avsiktligt bryter mot viktigarekommendationer.Den inre marknadens konkurrensregler kan också ha betydelse för att ge enbättre miljö. Att t.ex. bryta upp de nationella järnvägsmonopolen somerfarenhetsmässigt försvagat järnvägstrafiken i förhållande till biltrafiken hardärmed indirekt en viktig positiv miljöeffekt. Över huvud taget ärkonkurrensen viktig för att tvinga fram bättre hushållning med knapparesurser.Samarbetet med länderna i och deras anpassningtill medlemskap ger kraftiga incitament till miljöförbättringar i delar avEuropa där miljöförstöringen är störst. Redan har stora mängdermiljöförstörande industri och annan verksamhet lagts ner. Förhållandena varhelt enkelt så dåliga att de inte klarar sig i konkurrens med modernmiljövänlig produktion.EU måste även fortsätta arbetet med att stödja miljöförbättrande åtgärderutanför den egna medlemskretsen. Särskilt viktiga är miljöstödjande insatseri . Förbättrad kärnkraftssäkerhet och rening av utsläppi luft och vatten har hög prioritet.Bekämpa knark, brott ochbedrägerierBrottsligheten blir alltmer internationell. Narkotika frånutomeuropeiska länder söker sig i stigande utsträckning inmot . I finns en växande kriminalitet somblir alltmer välorganiserad. Även i finns enbetydande gränsöverskridande kriminalitet. Detta gör detalltmer angeläget att effektivt kunna bekämpa brottslighetmed gemensamma insatser. Den ökade rörligheten inom EUunderlättar inte bara för legala transaktioner utan också förbrottslig verksamhet. Därför är det så angeläget attförverkligandet av de fyra friheterna kompenseras med ökadegemensamma insatser för att förhindra en ökadgränsöverskridande kriminalitet.En effektiv brottsbekämpning byggs i första hand upp genom en förstärk-ning av samarbetet mellan de nationella rättsvårdande myndigheterna. Ävengränsöverskridande brott är normalt en fråga för två länder. Men det räckerinte med detta. Det behövs ett rättsligt samarbete också på EU-nivå.Framväxten av detta har gått långsamt. Det är därför viktigt att det praktiskaEuropolarbetet snabbt kommer igång och börjar fungera. Polissamarbetetinom ramen för Europol bygger på informationsutbyte och analys. Deoperativa polisiära insatserna görs enbart av nationella polisstyrkor. I ettlängre perspektiv bör övervägas om Europolpersonal, under befäl avnationell polis, även skall kunna medverka i vissa operativa insatser, t.ex. ispaningsarbete mot grov gränsöverskridande brottslighet.En tydlig avvägning och avgränsning måste ske mellan de rent nationellainsatserna, samarbetet mellan de nationella polismyndigheterna samt dedirekta EU-insatserna. Närhetsprincipen anger att endast sådana uppgiftersom behöver lösas på europeisk nivå skall utföras inom EU:s ram.När det polisiära samarbetet fördjupas måste särskild vikt läggas vidrättssäkerheten. Avvägningen måste ske noggrant mellan medborgarnas rätttill integritetsskydd och behovet av tvångsåtgärder mot kriminalitet. Därförbör Europols verksamhet bli föremål för demokratisk insyn och kontroll.Europaparlamentet bör involveras i denna uppgift genom sin nyinrättadeombudsmannainstitution. Främst för att tillgodose rättssäkerhetsbehovet börEG-domstolens kompetens utnyttjas inom Europolkonventionen.Varje land måste ha rätt att utforma sin egen narkotikapolitik. Däremot börkampen mot gränsöverskridande narkotikahandel bli föremål förgemenskapsåtgärder. Ett land skall inte få utforma sin narkotikapolitik så attden får negativa effekter för kampen mot knarkhandel i andramedlemsländer. Det vore en fördel om vissa åtgärder mot narkotika fördesöver till den s.k. första pelaren så att åtgärder mot spridning av narkotikaskulle kunna införas inom hela EU. Detta skulle dock inte hindra något landfrån att vidta ytterligare åtgärder mot narkotika.En samordnad flyktingpolitik för att effektivisera mottagandet och fördelabördorna mellan länderna måste ges hög prioritet. Reglerna för de yttregränserna bör göras enhetliga och kontrollen av dessa effektiviseras. Ävenhär bör rättssäkerheten bättre tillgodoses genom att delar av bestämmelsernalyfts in i gemenskapsrätten. Strävan bör vara att Schengensamarbetetöverförs till EU:s reguljära samarbete i syfte att förstärka såvälrättssäkerheten som effektiviteten.Det förekommer fusk och bedrägeri med pengar som kanaliseras via EU:sbudget. Det är mycket angeläget att detta stoppas av ekonomiska skäl menockså för att det uppluckrar samhällsmoralen.Ibland är bidragsreglerna utformade så att de inbjuder till fusk.Komplicerade och svårförståeliga regler i kombination med godtyckligabidragsgränser kan lätt ge den effekten. Det naturliga är att i första handförsöka minska bidragsvolymen och bidragens antal och att i andra hand görabidragsbestämmelserna klarare och mer entydiga.Huvuddelen av kontrollen av bidragen sker inom de nationellaförvaltningarna. Inte sällan beror fusk och bedrägeri på bristande kontroll pånationell nivå. Än värre är att det ibland förekommer samarbete mellan densom mottar felaktiga bidrag och den nationella kontrollmyndigheten. De kanhelt enkelt stå i maskopi med varandra. En komplicerande faktor är attmedlemsländerna har vitt skilda juridiska system, vilket försvårar kontrollen.Det är angeläget att EU kraftfullt förbättrar kontrollen och möjligheten attbeivra fusk och bedrägerier. På detta område spelar enviktig roll. Det förekommer också skattebedrägerier där brottslingar utnyttjarbristfälliga rutiner t.ex. i samband med föregiven transitering av varor genomunionens territorium för att undandra medlemsländerna moms eller andraskatteinkomster. Det behövs ökad samverkan för att motverka sådana brottsom dessutom snedvrider konkurrensen och försvårar för hederliga företag.Kampen mot knark, brott och bedrägerier måste intensifieras och har högprioritet när det gäller att bygga ut samarbetet inom EU.En avgränsad och starkunionDen europeiska integrationen bygger på lagfäst gemenskapoch starka institutioner. Den har visat sig hålla också underbesvärliga tider med bakslag och stagnation. Endast enkraftfull union som väl fullgör sina uppgifter är stabil nog attta emot de nya länder som kan och vill delta iintegrationsarbetet. Detta förutsätter en union somkoncentrerar sig på de offentliga uppgifter som bäst utförs påeuropeisk nivå. Huvuddelen av de uppgifter som det civilasamhället inte klarar av sköts dock bäst av nationella ellerlokala myndigheter.EU:s regelverk har vuxit fram under närmare fem decennier, delvis underolika förutsättningar och med olika ambitioner. Det är angeläget attregelverket blir föremål för en systematisk översyn och att regler som intelängre har berättigande rensas ut.Medlemsavgiften till EU måste även fortsättningsvis beslutas enhälligt.Bidragsmottagande länder får inte kunna rösta ner nettobidragsgivare i syfteatt öka subsidier.EU har ett unikt beslutssystem med en institutionell maktbalans somgaranterar att ingen instans växer sig alltför stark. Även måsteunionen bygga på principen om maktdelning, där oberoende institutionerbalanserar varandra. Kommissionen, ministerrådet, parlamentet ochdomstolen måste även fortsättningsvis stå fria gentemot varandra.Kommissionen har främst att övervaka att EU:s beslut efterlevs. Därutöverskall den driva samarbetet vidare genom att lägga fram förslag införministerrådet. Kommissionens oberoende ställning måste även fortsättnings-vis garanteras. Alla medlemsländer bör vara representerade i denna.Ministerrådet skall förbli den centralt beslutsfattande instansen. Denationella ståndpunkterna måste tydligt kunna manifesteras i det organ därbesluten fattas. har till uppgift att vara kommissionens motviktoch värna de nationella intressena. kanaliseras också denationella parlamentens inflytande t.ex. genom den förankringsprocedur somfinns i den svenska riksdagen.Det är naturligt att EU ändrar sina beslutsinstitutioner när medlemskretsenutvidgas kraftigt. Ett ökat inslag av kvalificerat majoritetsbeslut iministerrådet kan säkerställa att unionen inte blir handlingsförlamad i ensituation med uppemot 30 medlemsländer.Det kan också vara rimligt att komplettera den nuvarande röstviktningen iministerrådet med krav på dubbel majoritet. EU skulle i så fall inte kunna tabeslut mot uppfattningen hos medlemsländer som representerar en majoritetav unionens befolkning. Genom att det kommer in en mängd små nyamedlemsländer är det ett sätt att värna balansen mellan små och storamedlemmar och EU:s legitimitet.Europaparlamentet har en avgränsad men betydelsefull konstitutionell roll.Parlamentet växer fram som politiska torg, där åsikter ochståndpunkter formuleras och konfronteras med varandra. Europaparlamentetfår inte bli för stort och det har föreslagits ett tak på maximalt 700 ledamöternär utvidgningen sker till Central- och Östeuropa.Erfarenheten visar att medlemsländerna haft svårt att hantera kontrollmakt-en. Som ett komplement till revisionsrätten bör Europaparlamentetskontrollmakt stärkas genom att parlamentet får rättsliga förutsättningar attpermanent granska det ekonomiska handhavandet inom unionen. Enkvalificerad minoritet bör ha rätt att initiera kontroll och revision.Det har övervägts att införa en särskild fri- och rättighetskatalog i . Det vore dock bättre att EU ansluter sig till Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Därigenomkan detta viktiga arbete nå en vidare förankring än enbart i EU:smedlemskrets.EU är i praktiken en öppen institution. Insynen är i många avseendenstörre än t.ex. i det svenska . Den formella rätten till insynär dock begränsad. Införandet av en generellt gällande offentlighetsregelskulle garantera medborgarna rätt till insyn.Makt och pengar måste alltid kontrolleras. Offentlighet är en av devästerländska rättssamhällenas förnämsta kontrollmetoder. Det främjar denkritiska granskning som är en förutsättning för omsorgsfulla och väl avvägdabeslut. Offentlighet och insyn bidrar också till noggrann och hederligförvaltning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU:s regeringsförhandlingar skall ge högsta prioritetåt unionens utvidgning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU bör verka för en regelrevision,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör delta i det europeiska valutasamarbetet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU bör verka för en union för företagande och arbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av hållning inom EU-samarbetet i övrigt.