ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ju222 · 1996-10-07 00:00:00 — begärde att hosSäkerhetspolisen få ta del av handlingar med anledning av atthan önskade göra ett presshistoriskt studium om vissahändelser under . Hans begäran avslogs avSäkerhetspolisen med hänvisning till att hans undersökninginte var av sådan art som avses i 9 § andra stycketpolisregisterlagen. I polisregisterlagen finns bestämmelsersom medger att uppgifter från ett polisregister kan ges tillvissa myndigheter. Regleringen innebär att dessamyndigheter då har en oinskränkt rätt att få utdrag ellerupplysningar ur ett polisregister när de begär det. För andraär möjligheterna att erhålla uppgifter mycket begränsade.Riksdagen beslutade om en lagändring, som innebär attregeringen i särskilda fall kan förordna om undantag frånsekretess för uppgifter i polisregister som förs avSäkerhetspolisen. Ett sådant beslut får förenas med villkorom förbehåll, som inskränker den enskildes rätt att lämnauppgiften vidare eller utnyttja den.Denna ordning är olycklig när det gäller gamla handlingar som är avhistoriskt intresse. Säkerhetspolisen kan hemlighålla handlingarsom skulle kunna vara av stor betydelse för allmänheten när det gäller attskapa kunskap om historiska händelser. Hänvisningar till rikets säkerhet ärknappast generellt gångbara när det gäller handlingar som härstammar frånett halvt sekel tillbaka. Uppfattningen kan fås, att Säkerhetspolisen inte harnågot intresse av att se sina gamla register granskade och omdebatterade,trots att så förflutit. Jag anser därför att dessa register somhuvudregel ska öppnas för allmänhetens insyn , och att regeringenendast i särskilda fall ska kunna besluta om fortsatt hemligstämpling. Sådanfortsatt hemligstämpling kan exempelvis bli aktuell i fall när nu levandepersoner skulle kunna kränkas om uppgifterna kom till allmän kännedom,eller om den är av betydelse för rikets säkerhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insyn i .
mot · GK02Ju223 · 1996-10-07 00:00:00 — Polisen har stängt kvällar, nätter och . Vakthavandebefäl sitter i . Brottsanmälningar kan inte tasemot förrän klockan 9.00 på måndag morgon.Tullen har stängt tullkammaren och flyttat till . Tullfiltretsaknar helt maskor och drogerna flödar fritt in från , endast 40minuter bort med båt.Kustbevakningen har flyttat till , så att även den delen avhamnbevakningen är ett minne blott. Häktet har stängt, och alla gripna måstetranporteras till . mellan ochHelsingborg är bland de mera polisbilsfrekventerade vägavsnitten i landet,dock inte i övervakningssyfte. Åklagarna har flyttat till och omdet aviserade utredningsförslaget blir verklighet, så följer snart tingsrättenefter. De rättsvårdande myndigheterna har antingen redan flyttat ellerkommer att flytta från Landskrona.Som en följd av detta fylls tidningssidorna av rapporter om denalltmer stigande kriminaliteten i , trots att man påstår sig skönjaen sjunkande brottstendens i landet i övrigt. Tidningssidorna fylls även avreportage om hur svårt det är att komma i kontakt med polisen i trängt lägeoch hur affärsinnehavare nu ger upp den ojämna kampen mot inbrott ochvandalisering och lämnar staden.Denna drastiska försämring av rättstryggheten är en följd av socialdemo-kratisk politik. Med de drastiska nedskärningar som socialdemokraterna hargenomfört, har just de problem som vi moderater förutsåg besannats. Denutveckling som sker i på grund av socialdemokraternasoförmåga att se urholkningen av rättssamhället, och därav följande ovilja attanslå tillräckliga medel till rättsvårdande myndigheter, måste hejdas!Och den måste hejdas nu! Ty det är en farlig utveckling.Utvärdering och merresurserOmorganisationen och neddragningen av polisen på länsnivåmåste utvärderas, liksom effekterna av förflyttningenav vakthavande befäl, häkte samt telefonväxel frånLandskrona till . Effekterna av de kraftiganeddragningarna av tullen måste också utvärderas.En ökning av resurserna till polis och tull i enlighet med moderatayrkanden måste ske samt även en omprioritering från mindrebelastade orter till dem som har de största problemen.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering avorganisationsförändringarna hos polis och tull,2. att anslår mer resurser till polis- och tullmyndigheterna ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ju224 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska säkerhetspolisen har en budget på 500miljoner och 800 anställda. Den har huvudansvaret för attjaga spioner, kartlägga och bekämpa terrorister. Det är ocksåsäpo som svarar för skydd med livvakter åt särskilt hotadepersoner, såsom regeringsmedlemmar.Vad gäller rättsväsendet för övrigt hänvisas till partimotion frånVänsterpartiet.Större delen av de uppgifter som åvilar säpo är sannolikt nödvändiga inomöverskådlig tid i det svenska samhället. Däremot är det knappast nödvändigtatt det ska skötas i en separat polisorganisation. Mycket borde kunna utförasinom ramen för det vanliga polisarbetet. De förhållandevis höga anslagen tillden nuvarande säpoorganisationen kan dock ifrågasättas. All övrigpolisverksamhet har fått vidkännas stora besparingar och detsamma bordegälla detta område. En översyn av verksamheten bör också kunna peka påuppgifter som inte är angelägna. Det slut bör rimligen hamedfört minskat behov av vissa tjänster. vet vi att förekomsten avvissa internationella terrororganisationer inte minskat, organisationer sominte drar sig för att utsätta civilbefolkningen för fruktansvärda attentat,såsomexemplevis hände i och i och OSi . Därför behövs naturligtvis fortsatta polisinsatserför att i görligaste mån förhindra den typen av katastrofer.Som framgått ovan anser vi att en översyn av hela verksamheten börgenomföras, där möjligheten till kraftfulla besparingar prövas. ,innan översynen är färdigställd, bör ändå en mindre besparing på ,dvs. , kunna verkställas. Översynen ska syfta till en nedläggning av säpo att större delen av den återstående verksamheten överförs till reguljärpolisverksamhet att resterande verksamhet av säkerhetspolitisk karaktär överförs tillUtrikesdepartementets säkerhetspolitiskt ansvariga HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en översyn görs av säpos uppgifteroch organisation enligt vad i motionen anförts.
mot · GK02Ju225 · 1996-10-07 00:00:00 — Den nationella beredskapsstyrkan mot terrorism Regeringen anger i budgetpropositionen att i likhet medRikspolisstyrelsen och i länfinner regeringen att det finns flera fördelar med attintegrerar beredskapsstyrkans personal med den särskildainsatsstyrkans (piketen) vid i Stockholmslän.Man säger också att den kompetens som den särskilda beredskapsstyrkanspersonal tillägnat sig bör tas tillvara så att det gagnar hela polisväsendet.Under senare tid har vi kunnat följa den upptrappning som skett i krigetmellan kriminella mc-gäng. Deras metoder och vapen har varit grova ochoskyldiga har skadats. Dessutom har de med sina hot och brutala metoderskrämt vittnen och även poliser och andra myndigheter från att våga ageramed kraft.Detta är ett allvarligt hot mot demokratin och hela rättsväsendet. Därför ärdet av största vikt att man agerar kraftfullt med all den kompetens som finnsinom polis och rättsväsende.När man nu ska förändra beredskapsstyrkans organisation och integrera denmed det övriga polisväsendet är det oerhört viktigt att det inte blir en förstarkknytning till . Integreringen bör ske på ett sådant sätt attberedskapsstyrkan och dess kompetens ska kunna användas för den här typenav mycket grov brottslighet var den än uppkommer i landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att genomförintegreringen av beredskapsstyrkan mot terrorism på sådant sätt att insatserkan göras i hela landet enligt vad i motionen anförts om bekämpandet avkriminella mc-gäng.
mot · GK02Ju226 · 1996-10-07 00:00:00 — Samverkan mellan tull och polis Gränserna mellan nationalstaterna öppnas i snabb takt.Handeln och människors rörlighet mellan länderna utvecklasoch det är en positiv utveckling som är till gagn för helasamhället. Med denna öppenhet följer tyvärr också ökademöjligheter för den internationella brottsligheten. Vi måsteständigt utveckla nya metoder som utnyttjar den nyaöppenheten för att bekämpa denna typ av illegala handlingar.För att bekämpa narkotikaflödet till vårt land fordras helatiden nya metoder för att inte tappa greppet över denorganiserade smugglingen.Vi kan konstatera att trenden mot en liberalare syn på narkotika får allt fleranhängare ute i . Vi har en annan inställning i , menkonsekvenserna kan ändå bli att narkotikatrycket på ökar eftersommånga från andra länder inte ser de mänskliga och sociala konsekvenserna påsamma sätt som vi.Samarbetet över gränserna har på ett positivt sätt byggts ut efter vårt EU-inträde. Underrättelsesamarbetet har blivit bättre och fortsätter att utvecklas.Samarbetet mellan tull och polis har utvecklats på några håll i landet för atteffektivisera kontrollen mot illegal införsel. Vi ser detta som mycketangeläget. I den situation vi befinner oss med begränsade resurser är detangeläget att samverkan sker mellan myndigheterna för att utnyttja allamöjligheter.För att använda kunskapens alla möjligheter anser vi att en samman-slagning av polisens och tullens kriminalunderrättelseverksamhet bör prövas.Befogenheterna mellan tull- och polispersonal på fältet skiljer sig ganskamarkant åt. Det är t ex inte möjligt för polisen att genomsöka bilar eftermisstänkt smuggelgods utan tillstånd till husrannsakan. Tullen har fåmöjligheter till omhändertaganden för att nämna ett par exempel. Dettamedför bl a att det blir svårigheter att hålla en effektiv kontroll vid många avvåra mindre internationella flygplatser.På många håll i landet är det långt till polisen men det finns tull och tvärtom. Med mer likvärdiga befogenheter skulle möjligheterna till ingripandenöka utan att antalet tjänstemän utökas.Vi anser att en utredning bör tillsättas som får till uppgift att se över vilkabefogenheter som kan göras likvärdiga för tull och polis, med syftet att ökapersonalens möjligheter till ingripanden. Vidare bör utredningen se över vilkakonsekvenser ett sådant förslag får för tull- och polisutbildningen.En total sammanslagning av tull och polis kan vara en möjlighet att ökaeffektiviteten. Vi tycker därför att det skulle vara värdefullt att genomföra enförsöksverksamhet med integrerad verksamhet för att utvinna erfarenheter.En sådan försöksverksamhet kan med fördel förläggas till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanslagning av tullens och polisensunderrättelseverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om gemensamma befogenheter för polis- ochtullpersonal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en försöksverksamhet med sammanslagen tull och polis.1
mot · GK02Ju3 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:8 Utökad användning av strafföreläggande I propositionen föreslår regeringen att åklagare skall hamöjlighet att utfärda strafföreläggande i de fall det äruppenbart att rätten skulle döma till villkorlig dom ellersådan påföljd i förening med böter.Regeringen anför som utgångspunkt för reformen att domstolsprövningenoch därmed domstolens resurser i första hand skall förbehållas mål därparterna inte är ense eller som avser allvarliga eller komplicerade mål.Strafföreläggandeinstitutet tillkom och tillämpadesinledningsvis i ganska ringa omfattning. Tillämpningsområdet har därefterutvidgats vid flera tillfällen.För närvarande förekommer i domstolarnas praxis en rad fall där påföljdenregelmässigt bestäms till villkorlig dom. har det avkunnats ca11 000 villkorliga domar per år.Ur strikt resurshushållningssynpunkt kan skäl anföras för att utvidgainstitutets användningsområde, bl.a. då målen är okomplicerade och påföljdenförutsägbar. Argumenten som kan anföras mot och som inte minst Lagrådetanför, gäller förstagångsförbrytare och då särskilt unga sådana.Lagrådet hänvisar bl.a. till dåvarande regeringens resonemang ochöverväganden i prop. 1994/95:23, vilket ledde fram till att regeringen avstodfrån att lägga fram förslag om utvidgat strafföreläggande med denna påföljd.Vikten av att förstagångsförbrytaren - ofta en yngre person - fickkonfronteras med domstolsmiljön och dess allvar tillmättes större betydelseän vissa tänkbara rationaliseringsvinster.I föreliggande proposition undantar regeringen åtalade under 18 år.Diskussionen gäller därför nu i första hand . Lagrådetkonstaterar i sitt yttrande att den i propositionen föreslagna reformen "tordestå i mindre god överensstämmelse med regleringen i avsikterna bakom deändringar i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare som trädde i kraft (SFS1994:1760)".Enligt vår uppfattning äger samma skäl som anfördes av den borgerligaregeringen mot en utökad användning av strafföreläggande fortsatt aktualitet . Vi anser att det ur kriminalpolitisk synpunkt finns ett inte obetydligtvärde i att påföljden även i dessa fall, d.v.s. för 18-21-åringar, åläggs avdomstol. En sådan ordning visar tydligt allvaret i samhällets reaktion motbrott. Med regeringens förslag uppnås inte denna enligt vår mening värdefullapedagogiska effekt.Mot denna bakgrund kan vi inte ställa oss bakom regeringens förslag i desshelhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:8 i den del somavser att strafföreläggande utvidgas till att omfatta personer mellan 18 och 21år i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ju301 · 1996-10-07 00:00:00 — Från gäller en av regeringen beslutadomorganisation av landets åklagarväsende. Alla regionalaoch lokala åklagarmyndigheter har förts samman till sju storadistriktsåklagarmyndigheter. Avsikten bakom regeringensbeslut är att rationalisera åklagarväsendet och spara pengar.Göteborg är en av orterna för de nyadistriktsåklagarmyndigheterna som för delomfattar och , , ochHallands län. Åklagare kommer att finnas på flera ställen,men i form av åklagarkammare, som kan ha utlokaliseradekontor inom den mindre region kammaren omfattar. Enfördel med den nya åklagarorganisationen är att den blivitmindre sårbar genom att det finns flera åklagare på sammaställe. kunde sjukdom och ledigheter ställa till medohägn.Med denna notering av positiv prägel finns å andra sidan anledning attbelysa illavarslande rapporter där effekterna av förändringarna har klartnegativa förtecken. Orsaken till att man på sina håll talar om kaos kan i förstahand sökas i att ett stort antal befattningshavare inom kansliorganisationensagts upp. Genom uppsägningarna har staten gjort s k rationaliseringsvinster.Effekten av friställningarna har blivit att åklagarna måste jobba övertid föratt sköta skrivarbete. I ett fall rapporteras om en åklagare som matade pc:nfull med stämningshandlingar, men det fanns ingen skrivare kopplad tilldatorn. Situationen beskrivs på sina håll som pressad och det är inte alltid deyngre i kåren kan gå in och ta över ärenden, vid t ex tjänsteresor, utbildningm m. I den nya organisationen har arbetsuppgifter kommit till som inte fannstidigare. Personalläget kan bli än mer krisartat , genom bl apensionsavgångar.Det börjar nu framträda ett facit som innebär förseningar av mål, där endastmål med förtur behandlas inom rimlig tid. Konsekvenserna drabbar i förstahand målsägarna. De besparingar staten gör kommer till en del att ätas upp avökade kostnader beroende på att målen blir äldre och nya utredningar måstegöras. I slutändan tonar fram en än allvarligare konsekvens genom attfrågetecken måste sättas för rättssäkerheten i landet, som följd av att åklagar-väsendet inte fungerar fullt ut.Till ovanstående kommer uttalanden från olika håll som andas oro införpropåer om kraftiga minskningar av antalet domstolar. I ett statsfinansielltläge med krav på besparingar inom många områden måste också rätts-väsendet bära sin del. Vad här angivits och vad som i övrigt är känt pekar hänmot att värden sätts på spel som inte står i proportion till ett antal sparademiljoner. Den oro som finns hos allmänheten inför bilden av brottslighetoch sviktande tillit till samhället, dess företrädare och institutioner, måstetaspå största allvar. Mitt yrkande leder därför till slutsatsen att åklagarreformenmåste bli föremål för såväl översyn som utvärdering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av åklagarreformen.
mot · GK02Ju302 · 1996-10-07 00:00:00 — Sexuella övergrepp mot barn När polisanmälan gjorts avseende misstanke om sexuellaövergrepp mot barn börjar en lång och smärtfylld tid för allainblandade, men naturligtvis är det barnet som utsätts för denstörsta påfrestningen. Det är barnet som kanske lever medskuld, oförståelse, förnedran och en känsla av att varaövergiven.Brott är ofta svårt att påvisa.Det är ytterst angeläget att handläggningsrutiner och förhörsprocess sker påbästa sätt. Detta för att minimera barnets lidande och för att inte behövamotta besked som att "brott kan inte styrkas" eller "anledning saknas tillantagande att brott har förövats".Ytterligare åtgärder kan vidtas för att öka möjligheterna att fälla skyldigoch fria oskyldig samt för att underlätta processen för barnet i så hög gradsom möjligt.Ärenden avseende misstanke om sexuella övergrepp mot barn måste varahögprioriterade. Inte sällan dröjer det innan handläggning påbörjas efterpolisanmälan och det förlänger givetvis tiden innan ett ärende kan avgöras.Under polisutbildningen bör ges ytterligare kunskap avseende sexuellaövergrepp, och fördjupningskurser för de poliser och åklagare somhandlägger denna typ av ärende bör prioriteras.Polisväsendet bör också arbeta med att "höja statusen" på de poliser somarbetar med ärenden avseende sexuella övergrepp. Detta för att öka intresseoch möjligheter att rekrytera poliser till dessa tjänster.Kvalificerad handledning ska finnas att tillgå för de poliser som arbetarmed dessa frågor för att undvika utbrändhet och flykt från dessa tjänster.Vid förhör med barn bör förhörslokalerna vara personliga och ombonademed inbyggd kamera så att miljön upplevs som "trygg".Polis-, åklagar- och domstolsväsende bör uppmuntras och uppmanas attagera i enlighet med ovanstående, och det bör utredas vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas för att förbättra handläggning av ärendenavseende sexuella övergrepp mot barn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra handläggning av ärenden avseende sexuellaövergrepp mot barn.
mot · GK02Ju4 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:9 Ny rättshjälpslag Rättshjälpen skall varasubsidiär till rättsskyddetRegeringen föreslår att rättshjälpen skall göras generelltsubsidiär till rättsskyddet. Det innebär att rättshjälp inte kanbeviljas om den rättshjälpssökande har eller borde ha haft enförsäkring som täcker angelägenheten.Sveriges försäkringsförbund framhåller i sitt remissvar, att om alla förslaggenomförs om att öka försäkringsbolagens ansvar i angelägenheter som idagdet allmänna svarar för, kan det leda till påtagliga premiehöjningar. av befolkning har hemförsäkring. De fem procentsom saknar denna försäkring är de ekonomiskt svagaste. Skulle rättshjälpenändras enligt förslaget och premierna höjas, finns risk att en betydligt störreandel av befolkningen avstår från att ha försäkringar. Många skulle då saknaekonomiska möjligheter att söka sin rätt. Det finns också risk för attförsäkringsbolagen bryter ut för dem kostsamma delar och lämnarförsäkringstagaren utan skydd i denna del.Regeringen föreslår vidare att inte heller den som med hänsyn till sittförsäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska och personliga förhållandenborde ha haft en rättsskyddsförsäkring skall kunna få rättshjälp. Om det finnssärskilda skäl skall dock den som borde ha haft en rättsskyddsförsäkringkunna få rättshjälp.Lagen kommer att bli mycket svår att tillämpa. Risken är stor för envacklande och ojämn praxis och den enskilde kommer att upplevamöjligheterna att erhålla rättshjälp som godtyckliga och orättvisa.Förslaget måste utredas ytterligare, dels vad gäller möjligheterna för derättssökande att skydda sig genom försäkring, dels vad gäller konsekvensernaför dem som saknar försäkring.Instansordningen i frågorom offentligt biträde iutlänningsärendenUtlänningsnämndens beslut i frågor om offentligt biträdeskall inte kunna överklagas. Rent principiellt är det viktigtatt beslut i frågor som rör rättshjälpen i Utlänningsärendenytterst skall kunna ställas under prövning i ett friståendeorgan. Oavsett om fattat beslut somförsta instans eller i en överklagad fråga måste beslutetkunna överklagas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda konsekvenserna för dem som saknar försäkring omrättshjälpen görs subsidiär till rättsskyddet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslut som fattats i rörande rättshjälp iutlänningsärende skall kunna ställas under prövning i ett fristående organ.
mot · GK02Ju401 · 1996-10-07 00:00:00 — Obestyrkta utsagor i domar I vårt land kan personer själva helt ovetande förekomma ochciteras, kommenteras och refereras i våra domstolarsdomslut. Det är obekant för mig om detta förekommer såväl itvistemål som brottmål. Det är i varje fall helt uppenbart attdetta förhållande tillåts i tvistemål.Detta är självfallet helt oacceptabelt. Jag skall som enskild person intebehöva förekomma med namn och helt okontrollerade utsagor ochuttalanden om jag inte fått tillfälle att kommentera dem och själv medverka idomstolsförfarandet. Det är ett flagrant intrång i den personliga integritetenatt detta kan få förekomma i en rättsstat.Många svenska medborgare kan förekomma med namn och påståenden ivåra för historien bevarade domslut utan att överhuvudtaget veta om det.Påståenden som av någon av parterna lagts i deras mun och som av denandra parten i processen inte bestridits har citerats som ostridiga påståendenoch därmed dokumenterats.Detta måste av rättssäkerhets-, etiska och integritetsskäl förbjudas.Personer skall inte utan egen vetskap behöva förekomma med namn ochutsagor i olika domar i våra domstolar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar irättegångsbalken och annan lagstiftning att personer inte utan egen vetskapskall behöva förekomma med namn och okontrollerade utsagor i våradomstolars domar.