mot · GK02So277 · 1996-10-07 00:00:00 — Listan kan göras lång.Vi anser att bör göra en kartläggning av vilkaotillfredsställda vårdbehov som finns, ange hur behoven kan tillgodoses ochvilka som kan anses som riksverksamheter.PsykiatrinUnder senare år har det skett stora förändringar inom denpsykiatriska vården. Alltfler psykiskt sjuka personer, somförr tillbringade större delen av sina liv på mentalsjukhuseller vårdhem, bor numera utanför institutionerna och får sinvård på hemorten.För att detta skall fungera väl måste vården och servicen samordnas mellande olika vårdgivarna och anpassas till patientens behov.De psykiskt störda är utsatta människor. Som regel har de betydligt sämrelevnadsförhållanden än andra. fastslog att de problemsom gällde bl a inom äldreomsorgen med det dubbla huvudmannaskapet ilika stor utsträckning gällde de psykiskt långtidssjuka. I utredningenföreslogs också att det borde införas nya styrformer med syfte att gekommunerna incitament att prioritera alternativ till den dåvarande vården.Den förra regeringen lade fram en psykiatriproposition som antogs avriksdagen och började gälla och som i stor utsträckningbyggde på Psykiatriutredningen.Den innebar att ansvaret för service och vård till personal med långvarigaoch allvarliga psykiska störningar skall preciseras, och att de också skallomfattas av ett kommunalt betalningsansvar, på samma sätt som gäller föräldre personer och personer med funktionshinder. Kommunerna fick alltsåett obligatoriskt betalningsansvar för vissa psykiskt långtidssjuka.Kommunerna skall tillgodose behovet av service, sysselsättning, stöd ochvård men inte nödvändigtvis själva producera dessa insatser. De skall ocksåse till att den psykiskt störde får ett ombud som kan tillvarata hans ellerhennes rättigheter. Hela psykiatrireformen skall utvärderas av Socialstyrelsenåren 1995-98. Det är viktigt att denna utvärdering följs noggrant. vill vigå vidare genom att uppmärksamma fler problem i psykiatrin.För unga människor som drabbas av psykoser är det viktigt attpsykosförloppet stoppas och hävs så fort som möjligt för att undvika ettlivslångt lidande. En förutsättning för att detta skall kunna ske är att vårdenär lättillgänglig för såväl patienter som anhöriga. Vård i hemmet fungerar omdenna lättillgänglighet till akuta vårdinsatser finns. Vi föreslår att enutredning tillsätts som ser över patientens behov av rätt diagnostik på etttidigt stadium. Denna utredning skulle också kunna se över behovet av enrättighetslagstiftning, liknande den för människor med funktionshinder, LSSoch , även för vissa kategorier av människor med psykiska sjukdomar.Ett annat relativt nytillkommet problemområde är invandrare med psykiskaproblem. Det är viktigt att vårdpersonalen inom psykiatrin är väl förtrogenmed de psykiska problem som olika invandrargrupper kan förete motbakgrund av vad de tidigare upplevt i livet. Kunskap om följdverkningar avtortyr bör också förekomma.SpelberoendeUnder senare år har omfattningen av spel i olika former ökatkraftigt. har intresset väckts för de negativaeffekter på individer, familjer och samhället somspelverksamheten kan ha. Sjukligt spelande ellerspelberoende har börjat diskuteras. förde denamerikanska psykiatriska föreningen upp spelberoende somsjukdom i den amerikanska sjukdomsklassifikationen.Omfattningen av spelberoende har studerats i ett antal amerikanska stater.Siffrorna stöder antagandet att ökad tillgänglighet till spel ökar förekomstenav sjukligt spelande. Vidare har man kunnat visa att problemspelare ocksåhar andra hälsoproblem som överbruk av alkohol, nikotinberoende ochstressrelaterade sjukdomar som högt blodtryck och magsår.Att spelberoende också förekommer i är helt klart. Antaletfallbeskrivningar stöder detta men vi har osäkra siffror om hur vanligt det äroch otillräcklig kunskap om hur man bäst behandlar och rehabiliterarpatienterna.Därför bör epidemiologiska studier initieras för att kartlägga förekomstenav sjukligt spelande. Inom vården bör behandlings- ochrehabiliteringsmetoder utvecklas för att dessa patienter skall kunna få hjälp.Regeringen bör ta initiativ till att sådana insatser kommer till stånd.Mer vård för pengarnaNär vi inte har obegränsat med pengar att erbjuda blir det änviktigare att vi använder det vi har med förnuft. Vi tror attvården ska kunna bli bättre även med de ekonomiska villkorsom väntar. Nyckeln till detta är kloka effektiviseringar somkombineras med ett medvetet kvalitetsarbete och ett vissttillskott av resurser. Det som är viktigt att komma ihåg ärdock att effektiv användning av pengarna inte bara är någotsom hör besparingstider till. Vi har som politiker enskyldighet att värna om hur skattebetalarnas pengar används.Under senare år har hälso- och sjukvården levt under ett intensivtbesparingstryck. Detta har givetvis varit en kraftfull mekanism för attstimulera till effektiviseringar. Vid sidan av det rena besparingstrycket harockså många landsting och kommuner experimenterat med nya styr- ochverksamhetsformer. Ett ökat inslag av marknadsmekanismer och element avkonkurrens mellan olika vårdgivare har otvivelaktigt bidragit till att pressakostnader och en bättre användning av tillgängliga resurser. Notervärt ärdock att även landsting som använt sig av till synes konventionellastyrmetoder har uppnått resultat fullt i klass med modellandstingen. Vi menaratt det finns all anledning att fortsätta arbetet med nya styr- ochverksamhetsformer, men också att det är nyttigt med en öppen inställning tillvad som egentligen fungerar bäst.Trots olikheterna finns det dock en faktor bakom lyckade rationaliseringarsom tycks vara gemensam och förtjänar att lyftas fram, och det ärpersonalens deltagande och engagemang. Ingen förändring blir hållbar ilängden om den inte kan samla stöd hos de som ska leva med den. Ochmånga förslag till förändringar kan bara komma från dem som ärengagerade i den berörda verksamheten. Personalens deltagande är därförnyckeln till att få en organisation där kostnadsmedvetandet kvarstår ävenefter det att det akuta besparingstrycket försvunnit.En viktig del av förtroendet för rationaliseringsarbete är att man inte döljerrena nedskärningar och ambitionssänkningar bakom vackra ord. Ett medvetetkvalitetstänkande och uppföljning är nödvändigt för att vi ska kunna dra engräns där valet faktiskt står mellan försämringar och nya resurser. För att viska få bättre grepp om hur vården egentligen fungerar är det viktigt att vi fårbättre utvärderingsinstrument. måste kunna följa kvalitetenpå ett betydligt bättre sätt . Inte minst är det viktigt att även följadensubjektiva upplevelsen av vården.En professionell ochkostnadseffektivsjukvårdsorganisation!Sjukvården är en så kallad professionell organisation somstyrs mycket av den etik och de värderingar som är inbyggdai främst läkar- och sköterskerollerna. Denna etik fungerarmycket väl när det gäller att vidareutveckla denmedicinska kompetensen och förmågan att ge god vård menhar i betydligt mindre utsträckning skapat processer somockså leder till nya vägar att använda de ekonomiskaresurserna på bästa sätt. Resurshushållningen måste bli enintegrerad del av den medicinska professionellaorganisationen och yrkesetiken. På de kliniker där manlyckats bäst med effektiviseringar och kvalitetshöjningargenomsyras ofta arbetet av just denna inställning. Att varabäst handlar inte längre om att ha mest resurser utan om attanvända dem effektivast, och framgång och status i yrket nåsinte bara genom de medicinska resultaten utan även genomatt ge mer vård för pengarna. Och inte minst om att gepatienterna en ökad kvalitet genom korta köer och ettprofessionellt bemötande.Personalens engagemang och deltagande kan aldrig beslutas fram mendäremot kan politiker och politiken underlätta och stimulera en sådanutveckling. För politikerna handlar det mycket om att finnas näraverksamheten, om att lyssna och om att faktiskt förankra nya storslagnaplaner genom att låta personalen vara med redan under utformningen.Politiken kan också vara ett stöd genom att delegera ansvar och att skapainstitutioner som underlättar för personalen att ta ett eget ansvar.Använd utvärderingar somett sätt att effektivisera!Det sker en ständig utveckling inom hälso- och sjukvårdennär det gäller metoder, teknik och diagnostik. Nya metoderprövas och utvärderas för att sedan antingen förkastas ellerblir en integrerad del av den ordinarie verksamheten. Det ärviktigt med öppenhet för det som är nytt och outforskat.Metoder som inte har visat sig effektiva ska sorteras ut ur sjukvården.SBU, av medicinsk metodik, utvärderarmedicinska metoder ur ett medicinskt, ekonomiskt, socialt och etisktperspektiv. SBU:s rapporter måste få större genomslag i hälso- ochsjukvårdens arbete. Klinikerna bör åläggas att metodiskt genomförautrensning av det som inte har effekt enligt utvärderingarna. De enskildaläkarna, såväl i öppen som sluten vård, måste också stimuleras till attutvärdera sina metoder och arbetssätt.Lika viktigt är det att göra utvärderingar av nya, alternativa metoder för attkunna jämföra dem med mer beprövade arbetssätt. Sådana utvärderingar skaske på likvärdiga villkor.Gör kvalitetsarbetet till endel i personalensvardagsrutinerI samband med fortsatta rationaliseringar är det viktigt attkvaliteten i vården inte undergrävs, dels för attkvalitetssänkningar bör kallas för vad de är, dels för attuppslutningen och förtroendet för rationaliseringarna kan ökaom man litar på att det är just rationaliseringar och ingetannat. En väg att gå är sannolikt att arbeta medkvalitetssäkring. Förutom att certifiering är en viktiggarantistämpel visar erfarenheter från till exempel Linköpingatt processen ofta leder till betydande besparingar. En orsaktill detta är att kvalitetssäkring handlar mycket om att görapersonalen i vården medveten om vad de gör och varför. Ochjust detta är en mycket viktig mekanism bakomeffektiviseringar.Vägen till framgång inom kvalitetsarbetet ligger i att det blir en naturligdel i personalens arbete. I kvalitetsarbetet ligger målstyrning från politikeroch ekonomisk uppföljning, men detta leder inte automatiskt tillkvalitetshöjningar om inte personalen förmås engagera sig i kvalitetsfrågornadagligen. Ett sådant engagemang leder otvetydigt till en stolthet över denegna uppgiften och till en högre arbetstillfredsställelse. Ju enklare måtten påkvalitetsuppfyllelsen görs, desto större är förutsättningen att de mäts ochföljs upp. Särskilt framgångsrika arbetslag bör premieras och lyftas fram såatt andra kan lära av ett framgångsrikt arbete.Öka konkurrensen!Äldreomsorgen har utsatts för konkurrens.Olika kommuner har valt olika vägar och andelenäldreomsorg som anbudsupphandlats varierar. Erfarenheternatyder på att konkurrensutsättningen i sig har lett till atttjänstemän och politiker tränats i att sätta upp mål för såvälekonomin som för kvaliteten inom omsorgen. Det går inte attupphandla om man inte först bestämt vad man villupphandla. Att beskriva kvalitet, oavsett vem som sedanutför insatserna, har möjliggjort en bättre uppföljning totaltsett av den äldreomsorg som kommunen eller annanbedriver.Konkurrensutsättningen i har granskats och följts upp , . Utvärderingen visar att kommunenskostnader sänkts brutto och netto samt att blotta"hotet" att verksamheter ska konkurrensupphandlas gett en kostnadssänkningpå . Kommunerna har inte råd att missa denekonomiska möjlighet som konkurrensutsättningen ger. IKE:s utvärderingvisade dessutom att oavsett driftsform så är kvaliteten lika god eller bättre äntidigare.Kvalitetsrevisioner har genomförts i vissa landsting. Där har pensionerademedicinprofessorer och läkare anlitats för att genomföra revisioner inomvissa områden. Samma sak skulle kunna genomföras i kommunerna.Utomstående personers bild av verksamheterna kan ge idéer och visa påbrister som den som befinner sig i verksamheten inte ser. Politikeroch anställda i kommunerna måste söka olika metoder för att följa upp ochförbättra kvaliteten i äldreomsorgen.Det ska vara betydligtbilligare att gå tillhusläkaren än tillakutsjukvården!Sjukhusens resurser behövs för de svårt sjuka. Patienter sominte är i behov av sjukhusvård ska stimuleras att vända sigtill sin husläkare i stället. Patientavgiften bör vara olika storberoende på var patienten söker vård. Det ska vara betydligtbilligare att vända sig till husläkaren än till akutsjukvården.För den enskilde patienten upplevs avgifterna ibland som ett problem somkan göra att man avstår från att söka sjukvård. Det får inte vara så attavgifterupplevs som så avskräckande höga att man avstår från vård som manbehöver.Privata läkare och andravårdgivare ska få verka påsamma villkor somlandstingens egenverksamhet!Privatpraktiserande specialistläkare och andra privatavårdgivare utgör en stor tillgång för sjukvården. Patienternafår en större valfrihet, och landstingens egen vårdverksamhetfår tillfälle till värdefulla jämförelser av vårdensuppläggning. För att ta tillvara de privata vårdgivarnaskompetens och kapacitet är det angeläget att landstingensluter vårdavtal med dem.Socialdemokraterna har i många landsting gjort sitt bästa att skylla vårdensekonomiska problem på privatläkarna. På sina håll vill vänstermajoriteterförsöka säga upp alla avtal med läkare utanför egen verksamhet.Vi motsätter oss de återställare som genomförs. De innebär en storinskränkning av de enskilda patienternas valfrihet. Betona att med kunskapklarar vi mycket själva!Många krämpor och sjukdomar kan vi kurera själva utan attbehöva söka upp hälso- och sjukvården. Samhället bör tavara på enskilda människors vilja till egna initiativ ochbetona vikten av förebyggande insatser. Upp till 70-80procent av våra hälsoproblem kan vi klara med hjälp avegenvård.Egenvård handlar om att lära sig känna igen lindriga sjukdomar, att kunnabehandla dem själv och att veta när, och hur, man ska utnyttja hälso- ochsjukvården. Egenvård är också att vårda sig själv efter besöket hoshusläkaren eller på sjukhuset.Egenvården har haft en undanskymd roll i debatten om hälso- ochsjukvården. Vi menar att egenvårdens roll måste betonas. Egenvårdenmyndigförklarar den enskilda människan, som blir tryggare genom att besittaegen kunskap om vad man kan göra i olika lägen. Den kan också minskatrycket på sjukvården.En viktig informationskanal för råd om egenvård är apoteken somtillsammans med primärvården arbetat fram s k egenvårds- och hälsoböcker,som har kunnat erhållas till en låg kostnad. Apoteken har också använts få ut dess kostrekommendationer, information omalkohol m m.Apoteken kan ses som hälso- och sjukvårdens frontlinje. Dit gårmänniskor innan de söker sin husläkare i förhoppning om attkunna klara av sina problem själva. Apoteken är därför en resurs församhället att verkligen ta till vara och använda för kunskapsöverföring.Landstingen kan göra mycket för att ge befolkningen ökade kunskaper.Egenvårdsböcker kan säljas subventionerat med råd om hur man behandlartillstånd lämpade för egenvård. Föreläsningar riktade till allmänheten ellerlokala TV-inslag, där går ut med information är andra vägar attpröva.Fortsätt samordningenmellan sjukförsäkringen ochsjukvården!1993 påbörjades ett försöksarbete med samordning avsjukförsäkringen och sjukvården, det så kallade FINSAM.Tanken var kostnaderna för sjukskrivning skulle minskagenom att sjukvården kunde använda pengar frånsjukförsäkringen till rehabilitering av långtidssjuka. Försöketkom till stånd opinionsarbete från Folkpartiet.Efter två år visar det sig att kostnaderna för sjukförsäkringenminskat jämfört med en gruppkontrollområden. Eftersom försöket varit så pass lyckosamtvill vi se en utbyggnad. TandvårdenTandvården skall bestå av både en folktandvård ochprivatpraktiserande tandläkare och andra privata vårdgivare.Valfrihet och konkurrens ska prägla tandvården. Det är brabåde för kostnadseffektiviteten och för patienterna. Samtidigtär det viktigt att det finns ett högkostnadsskydd som gör attpatienter med stort behov av tandvård och sämre ekonomiinte utestängs från en kvalitativt bra tandvård.FöretagshälsovårdenI mitten av började företagshälsovården (FVH)byggas ut i samverkan mellan arbetsmarknadens parter.Finansieringen byggde på att medel för verksamheten togs urproduktionen samt att anslag togs från staten. Verksamhetenregelstyrdes genom centrala avtal och genom statsbidragenskonstruktion. Detta kom att kritiseras hårt ochsedan 1993 arbetar företagshälsovården på en fri marknad.Detta har inneburit både för- och nackdelar. Den nyamarknaden präglas av omogenhet, d v s köpare ochleverantörer har otillräckliga kunskaper om vad olika sakerkostar att producera. Underprissättning kan t ex innebära atttjänsterna tunnas ut och fresta till oseriös marknadsföring.För att klara ekonomin erbjuder en del läkare sig att varakundföretagets husläkare. Detta har i sin tur tenderat till attläkarna blir allt mer husläkare och allt mindre företagsläkare.Det är problematiskt att hinna med båda rollerna. Det finnssignaler om att det förebyggande arbetsmiljöarbetet menockså rehabiliteringen eftersatts.Vi anser mot bakgrund av ovanstående problem att en utredning behövertillsättas för att utreda företagshälsovårdens ställning, inriktning ochframtidafinansiering. I utredningen bör tas upp i vilken utsträckningföretagshälsovården kan anslutas till eller få vårdavtal medlandstingen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vården skall få ta ökade resurser i anspråk (avsnitt 5),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillföra 430 mer resurser för att förbättrarehabiliteringen (avsnitt 7),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka vårdgarantin för att korta vårdköerna (avsnitt 7),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högkostnadsskyddet (avsnitt 8),5. att beslutar att en lag om husläkare införs, med samma lydelsesom upphävda lagen (1993:588) om husläkare hade föreden ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler husläkare (avsnitt 11),7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att husläkarna skall få ett utökat budgetansvar (avsnitt 12),8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inget remisstvång skall finnas till specialistvården (avsnitt13),9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka patientens ställning genom utvidgad lagstiftning (avsnitt 14),10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika vård för kvinnor och män (avsnitt 15),11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteters vårdbehov (avsnitt 16),12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla patienter skall få rätt till en egen sjuksköterska (avsnitt17),13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientens rätt till kontinuitet i kontakten med läkare (avsnitt 17),14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler vårdkedjeavtal och sammanhållna vårdkedjor (avsnitt 19),15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på centrumbildningar (avsnitt 20),16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distriktssköterskornas utökade ansvar (avsn 21),17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad satsning på hemsjukvården (avsnitt 22),18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bejaka frivilliginsatser i vården (avsnitt 23),19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om valfrihet i valet av sjukhus (avsnitt 24),20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en mödravårdspeng (avsnitt 25),21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en barnhälsovårdspeng (avsnitt 26),22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lyfta fram de ovanliga och glömda sjukdomstillstånden ivården (avsnitt 22),23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka insatserna för omvårdnad (avsnitt 28),24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede (avsnitt 29),25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge ökade insatser och uppmärksamhet åt patienter medkroniska sjukdomar m.m. (avsnitt 30),26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbeta in det välfärdskontrakt som anger patientens rättigheteroch skyldigheter i vårdgarantin (avsnitt 30),27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmärksamma patienter med undanskymda sjukdomar så attde får en adekvat vård (avsnitt 31),28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att kartlägga vilkaotillfredsställdavårdbehov som finns m.m. (avsnitt 31),29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning som ser över patienternas behov inompsykiatrin av rätt diagnosticering och behovet av en rättighetslagstiftningliknande LSS för människor med svåra psykiska sjukdomar (avsnitt 32),30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spelberoende (avsnitt 33),31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mer vård för pengarna (avsnitt 34),32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kostnadseffektiv sjukvårdsorganisation (avsnitt 35),33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att klinikerna skall åläggas att metodiskt rensa ut det som inteenligt vårdutvärderingar är adekvat vård (avsnitt 36),34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att läkarna skall stimuleras till att kontinuerligt utvärdera sinametoder och arbetssätt (avsnitt 36),35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra kvalitetsarbetet till en integrerad del av personalensvardagsrutiner (avsnitt 37),36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka konkurrensen inom vården (avsnitt 38),37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kvalitetsrevisioner inom vården (avsnitt 38),38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avgifterna inom vården inte får vara avskräckande höga(avsnitt 38),39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samma villkor för privata vårdgivare som offentliga (avsnitt 38),40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samordning mellan sjukförsäkringen och sjukvården(avsnitt 42),41. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tandvården (avsnitt 43),42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning som utreder företagshälsovårdensframtida inriktning, finansiering m.m. (avsnitt 44),43. att godkänner de i motionen anförda omfördelningarnamellan rehabiliteringen och sjukpenningförsäkringen så att rehabiliteringenanvisas sammantaget , dvs. mer änregeringen föreslagit (avsnitt 7),44. att till utgiftsområde 9, 4.2 A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 16 avseende förbättrat högkostnadsskydd(avsnitt 8).