mot · GK02Jo729 · 1996-10-07 00:00:00 — Det ärinte rimligt att betala ut bidrag som ökar trafiken i onödan,som EU på andra sätt försöker stimulera mindreutsläpp på andra håll. För alla investeringar iinfrastrukturprojekt som finansieras med medel frånstrukturfonderna måste miljökonsekvenserna vara övervägdaoch en miljökonsekvensbedömning vara upprättad. Medlenbör i första hand gå till utbyggnad av järnväg ochsjöfartsanläggningar, eftersom dessa generellt genererar lägremiljöskador. De nationella järnvägsföretagen reser mångatekniska, organisatoriska och byråkratiska hinder mot ettrationellt utnyttjande av järnvägen. Det måste bli en viktiguppgift för EU att få bort allt krångel och avreglera trafiken. Isamband med regeringskonferensen är det särskilt viktigt attdet slås fast att även transportsystemet görs ekologiskthållbart.Minskade utsläppVägtrafiken står för av transporterna i EU.Avgasutsläppen från trafiken vållar stora miljöproblem. Påkort sikt måste verka för att avgasnormer ochmiljöklasser sätts så strängt som möjligt. Miljöskatter, bl.a.på koldioxid, måste belasta utsläppen.Men på hotar utvecklingen att bli ohållbar. Trafikens bidrag tillväxthuseffekten kommer att öka när andra sektorer minskar utsläppen. Vidsidan av miljöklassningssystem, avgasnormer och drivmedelsskatter vill vilyfta fram det uppenbara behovet av teknisk utveckling inom framföralltbilindustrin. menar att det vore ett rimligt nationellt mål att år2010 skall inga fordon med miljöskadliga utsläpp få framföras i storstäderna.För att detta ska bli möjligt måste stränga tekniska krav ställas på fordonenoch nya drivmedel introduceras. Vi tror detta kan bli möjligt genom EU-samarbetet. Trafik- och klimatkommittén (SOU 1994:91) konstaterade attfabrikanterna har prioriterat utvecklingen av bilarnas säkerhet, motoreffektoch komfort framför minskad bränsleförbrukning. Om det skulle gå att säljaen bil med 50-talets motorprestanda , skulle dess bränsleförbrukningligga på ca per mil. EU har antagit målet att skallbensinförbrukningen ha minskat till motsvarande bensin per mil.Liknande initiativ har tagits av gentemot de stora biltillverkarna iUSA. Vi menar att målet bör vara att nya personbilars bränsleförbrukning år2005 bör begränsas till bensin (motsvarande) per mil. Det av EUnyligen uppsatta målet är dock ett viktigt steg på vägen. På motsvarande sättmåste åtgärder för att fasa ut fossila bränslen vidtas. Osäkerhet råder bådekring elbilens möjligheter och potentialen för biobränslen för fordonsdrift.Osäkerheterna måste snabbt undanröjas och ett mål att sträva mot vore att av nyförsålda bilar drivs med andra drivmedel än fossila bränslen.Kemikalier och bekämpningsmedelHandeln med kemikalier är ett harmoniserat område. Sverigefick en rad undantag i anslutningsavtalet, så att vi slipperämnen som ännu är tillåtna i övriga medlemsländer under enövergångsperiod . EU skall göra enöversyn av sina regler . bördå se till att EU anpassar sig till de svenska kravnivåerna ochinte tvärtom. Enligt uppgifter från bl.a.Kemikalieinspektionen är utfallet av översynen i nivåmed den svenska ambitionsnivån. Men enligt andra uppgifterhar ännu inte översynsarbetet i praktiken kommit i gång.Detta är högst oroande. Det är viktigt att arbetet intensifierasför att det skall vara möjligt att höja miljöskyddet när detgäller kemikalier i hela . måste verka förytterligare skärpningar på kemikalieområdet. Ett angelägetmål är att svårnedbrytbara ämnen och sådana ämnen somanrikas i näringskedjorna avvecklas. Det gäller bl.a.halogenerade kolväten och organiska tennföreningar. För attminimera tillförseln av skadliga ämnen i miljön finns det isvensk kemikalielagstiftning en s k substitutionsprincip elleren utbytesregel. Den innebär att var och en som hanterar enkemisk produkt själv måste bedöma om hon kan minskarisken för miljöskador genom att använda en annan produkteller på ett annat sätt minska miljörisken. En motsvarandeutbytesregel bör även införas i EU:s kemikaliebestämmelser.JordbrukEU:s jordbrukspolitik har sin upprinnelse i bristen pålivsmedel åren efter . Med umbärandenaunder och efter kriget i färskt minne var ett viktigt mål attbrist på mat inte skulle få plåga européerna i framtiden.Nu är läget det motsatta. En omfattande överproduktion är det storaproblemet. är det därför hög tid att börja betrakta denna sektor som enbransch bland andra som på lång sikt skall verka utan subventioner ochgränsskydd. Under alla förhållanden bör det inte vara en uppgift för unionenatt driva en kostsam och byråkratisk jordbrukspolitik. EU:s jordbrukspolitikär, trots vissa steg i rätt riktning, fortfarande starkt byråkratiserad. Sverigevar på väg att avreglera jordbruket, men EU-inträdet och vår medverkan iden gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att den processenavstannat. liberalerna anser att det finns starka motiv för attavreglera jordbrukspolitiken och att de aspekter av jordbrukspolitiken somhar med regionalpolitik, miljöpolitik och landsbygdsutveckling att göra börföras tillbaka till nationellt beslutsfattande.En viktig uppgift för som medlem är att bidra till att dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP) reformeras och avvecklas.Flera steg har tagits för att öka miljöanpassningen, men ännu dominerarbidragen till storskalig spannmålsodling. Subventionerna till konventionelltjordbruk bör minska kraftigt. I stället bör det ske en övergång till ettjordbruksom bevarar odlingslandskapets natur- och kulturvärden och som hushållarmed de begränsade resurserna. Användningen av bekämpningsmedel ochkonstgödsel bör minska kraftigt, med hjälp av ekonomiska styrmedel.I många länder finns det motiv för en nationell politik för landsbygds-utveckling. Urbaniseringen har medfört att människor som vill leva kvar pålandsbygden har fått mindre valmöjligheter, t ex när det gäller arbete. Enpolitik som vill främja landsbygds- och glesbygdsutveckling måste för attlyckas vanligen ha en bredare inriktning än stöd till enbart livsmedels-produktion. Framtidens landsbygdsstöd bör inriktas mot miljövänligtjordbruk, goda villkor för småföretagande och bra kommunikationer. Dengrundläggande metoden för EU-stöd är dessvärre också stödformer somkan sägas uppmuntra till fusk. De enorma belopp som är i omlopp för dengemensamma jordbrukspolitiken utgör den största frestelsen. Om dennapolitik förändras enligt våra förslag blir också fusket mindre.Vår prioritering av östutvidgningen innebär att arbetet med att reformerajordbrukspolitiken är överordnat. Det är i praktiken omöjligt att låta nyastater bli medlemmar i unionen utan att den gemensamma jordbrukspolitikenförst reformeras. När det gäller livsmedel är det viktigt att öka möjligheternaför ursprungsmärkning, eftersom detta stärker konsumenternas möjlighet attgenom sina konsumtionsmönster stimulera ekologiskt producerade livsme-del.Reformerad energipolitikDe två grundläggande fördragen, (ECSC) och Euratom, utgör grunden för EU:s energipolitik.ECSC reglerar nationella stöd till kolproduktion och innebärsåledes att bidrag som ökar växthuseffekten tillåts. Euratomhar till uppgift att övervaka strålskyddsarbete ochkärnsäkerhet samt att säkerställa EU:s försörjning medkärnbränsle. Enligt fördraget äger Euratom Supply Agencyoptionsrätt på allt kärnbränsle som används inom EU. Dennafunktion av Euratom tillämpas dock inte. Tillgången tillkärnbränsle är god och de EU-länder som har kärnkraft villhantera bränslefrågorna på nationell nivå, utan inblandningfrån Euratom. har undantag från dessa Euratom-regler i anslutningsavtalet.EU:s energipolitik behöver således reformeras. De krav vi ställer på ettnytt energifördrag är att nationella subventioner till icke förnybara energislaginte tillåts och att en rättslig grund för avreglering av energimarknaderna,liknande avregleringen av elmarknaden i , förs in i fördraget. Dedelar av Euratom som inte tillämpas kan upphöra att gälla.Avreglering av energimarknadenI som helhet orsakar produktionen av el och värmebetydande utsläpp av försurande och klimatpåverkandeämnen. Det kan inte bara mötas med skärpta utsläppsnormeroch olika former av utsläppsskatter.Därför vill vi dels att energimarknaderna avregleras och dels att möjlig-heterna för enskilda medlemsländer att subventionera och ge skattelättnadertill konventionell elproduktion tas bort i samband med reformeringen avenergifördragen. Genom en ökad konkurrens på elmarknaden kan konsumen-terna genom sina val stimulera fram miljövänligare elproduktion. Det är interimligt att kolindustrin skyddas genom subventioner och regleringar påenergimarknaden. har alternativ energi svårt att klara sig trots ett antalsärskilda stödprogram. måste de faktiska miljökostnaderna slåigenom på energipriset så att de mer miljövänliga alternativen klarar sig påegen hand. Det är också en förutsättning för att nödvändiga energibe-sparingsåtgärder skall kunna bli intressanta även i konsumentledet.Kärnsäkerhet i östEn särskilt angelägen uppgift för EU inom energiområdet äratt bidra till att säkerhetsmässigt undermåliga kärnkraftverk ide gamla kan rustas upp eller stängas. harett speciellt intresse av att de säkerhetsmässigt undermåligakraftverken i och Ignalinaåtgärdas. I kraft av vår kompetens och erfarenhet avkärnkraftsdrift kan vi lämna viktiga bidrag.Möjligheterna till verkningsfulla insatser är goda eftersom energieffektivi-teten ofta är dålig till följd av tidigare underprissättning på energi. Dessutomär tillgången på biobränslen till värmeverk god. Vi bör därför lägga ned storpolitisk energi inom EU på att tillräckliga biståndsmedel ställs till hushåll-nings- och säkerhetsprojektens förfogande. I undantagsfall bör EU ocksåbidra till att bygga nya, säkrare kärnkraftverk för att ersätta gamla kärnkraft-verk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkter för den förhandlingar underden pågående regeringskonferensen inom EU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att i ministerrådet kunna fatta beslut med kvalificeradmajoritet för att införa gemensamma miniminivåer på miljöskatter,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en europeisk offentlighetsprincip,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att utvidga EU med fler medlemsstater,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s miljöprogram skall göras rättsligt bindande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fullt ut måste genomföra EU:s miljödirektiv,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet i en reformerad s.k. miljögaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett miljöanpassat trafiksystem inom EU,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta bestämmelser för kemikalier inom EU,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att avreglera jordbrukspolitiken inom EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning av livsmedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändrade bestämmelser inom energiområdet i EU.3