mot · GJ02Fi82 · 1996-05-02 00:00:00 — En väl fungerande infrastruktur,inklusive telekommunikationer och informationsteknologi, är också encentral förutsättning för att svenskt näringsliv i hela landet skall kunnaexpandera.Stora satsningar på forskning och utbildning är nödvändiga om svensktnäringsliv skall kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings-och utvecklingsverksamhet i . Utbytet mellan högskolor/universitetoch näringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultatmåste förbättras.Många, framför allt mindre företagare, upplever sig ofta kämpa mot enkompakt byråkrati. Detta avskräcker många från att starta företag och görföretagandet krångligare än det borde vara. Samordning av de olika statligaverksamheter som handhar företagarfrågor bör ske som en kon-tinuerlig omprövning av regleringar, uppgiftsinhämtande och bestämmelsergenomförs.Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen. Dennya tidpunkten för redovisning av moms är ett dråpslag mot många företagslikviditet och principiellt helt felaktig. Regeringen har tvingats föreslå enåtergång för de mindre företagen. Vår uppfattning är att reglerna måsteändras för alla företag.Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagensarbetsmarknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet. Ökadekrav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav på fortlöpandekompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såväl egenkompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri. avall statlig teknikupphandling bör kanaliseras till små och medelstora företag.Nya rön inom FoU bör göras mer tillgängliga för småföretagen.Målet för den översyn av företagsstöden som görs bör kunna varasänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, t ex arbetsgivaravgifter. Enrättvisare konkurrenssituation skall eftersträvas.Den ekonomiska tillväxten måste spridas över hela landet. Staten har enviktig roll att spela i detta sammanhang. För att det skall ske behövs regionermed flera lokala tillväxtpooler.Stimulera tjänstesektornVartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag, och enligtSCB:s prognosinstitut kommer uppdragsverksamheten attvara den stora tillväxtsektorn fram . Arbetebeskattas generellt hårdare än kapital. allmänt varit högre beskattade änindustriföretagen . Denna diskriminering avtjänsteproduktion måste minska.Stimulanser för att påskynda utveckling av antalet tjänsteföretag skulle fåpåtagliga effekter på antalet nya jobb. Också ur resurshushållningssynpunktär ett ökat utrymme för tjänstesektorn, t ex när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom t ex sänkt momseller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, idagsläget vara en statsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ett första steg bördärför en selektiv lösning väljas. Det är grundläggande när viss verksamhetsärskilt stimuleras att inte osund konkurrens mellan olika branscher ochföretag uppstår.Hushållssektorn har en stor potential. av allt arbete somutförs utförs i hemmen. som allt fler går arbetslösa ökar arbets-bördan för andra genom dubbelarbete på jobbet och i hemmet. Genom dehöga s k skattekilarna är den vita marknaden för den typ av tjänster som gåratt utföra i egen regi i stort sett utplånad. Den svarta marknaden är dockmycket omfattande.Kristdemokraterna välkomnar det förslag till ROT-avdrag regeringenpresenterar. Vi vill dock avsätta ytterligare resurser för att bredda basen förarbete som berättigar till avdrag liksom för att möjliggöra en störreskattereduktion. Vi vill också stimulera hushållssektorn och sysselsättningengenom att införa den modell för hushållstjänster som finns i Danmark.En reformeradarbetsmarknadspolitikTillväxtåtgärder är det centrala för att få fler i arbete ochdärmed skapa bättre förutsättningar att få balans i svenskekonomi. Men också arbetsmarknadspolitiken börreformeras. är just detta område ett av de mestgenomreglerade med ett stort statligt verk som dirigent. Dettamåste nu i grunden omprövas.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå frånsubsidiaritetsprincipen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egenhand skall inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken skall varasubsidiär på så sätt att samhällets insatser skall vara stödjande när så krävs,dock utan att skada ordinarie arbetsmarknad.Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sin identitet. Ettarbete har ett värde i sig. Därför skall arbete åt alla vara ett av deviktigastemålen för den ekonomiska politiken. Även om arbetet har ett egenvärdeinnebär det inte att avsaknaden av ett arbete påverkar det absoluta och unikamänniskovärdet. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri med mänskliga resurseroch förmågor. Vårt synsätt är att alla arbeten som utförs i samhället ärvärdefulla och bidrar till det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett om deutförs i industriproduktion, inom vård och omsorg, i privata tjänstesektorn, iden ideella sektorn eller i det egna hushållet.Kristdemokraternas utgångspunkt för arbetsmarknads- och närings-politiken är att den sammantagna politiken skall skapa förutsättningar förekonomisk utveckling. Därigenom skapas också förutsättningar för nyaarbetstillfällen vilket är den i särklass viktigaste fördelningspolitiskauppgiften. Med fler i arbete skapas också via skattesystemet gemensammaresurser för att förstärka budgeten och därmed värna välfärden.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är dels att fungera som ettförsäkringssystem för den som blir arbetslös vid normala konjunk-tursvängningar, dels att underlätta nödvändig omställning från krympande tillväxande sektorer. Inom arbetsmarknadspolitiken skall den s k arbetslinjeneftersträvas där meningsfull sysselsättning och utbildning skall erbjudasframför passivt kontantstöd vid arbetslöshet.Det är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt att alla människor oavsettvar de bor i landet kan bidra till att utveckla livskraftiga regioner. För attskapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och denekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. I huvudsak krävsen aktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentlig sektor i glesbygdkompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, brist på utbildadpersonal, sämre kringservice etc. En effektiv regionalpolitik medmålsättningen att hela skall leva motverkar att "flaskhalsar" uppstår iekonomin i en uppgångsfas och minskar sårbarheten i en konjunk-turnedgång. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för attskapa goda förutsättningar för hela utveckling.Kristdemokraterna har presenterat flera politiskarapporter som berört tillväxt- och arbetsmarknadspolitiken. Exempel påarbetsmarknadspolitiska förslag har varit:- dela upp regionvis - utveckla arbetsförmed-lingarna,-- styr in arbetsmarknadsutbildningen mot det reguljära utbildningsväsendet,-- praktik/lärlingssystem för ungdomar,-- ungdomsskattsedel för unga företagare - flexibla löner för ungdom,-- praktiksystem för invandrare - stöd till start av exportkonsultföretag förinvandrare,-- se till att behålla lönebidragsnivåer för handikappade så att dessa kanfortsätta sina anställningar hos ideella föreningar,-- samordnad rehabilitering,-- sabbatsår för personer som ger vikariatsplatser,-- arbetsdelning inom offentlig verksamhet,-- regionalpolitisk helhetssyn i stället för flyttbidrag,-- obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,-- stödjande insatser för arbetslösa - stöd till start av kreativitetscentra.-Det är nu nödvändigt att få en ny syn på den statligaarbetsmarknadspolitiken kontra kommunerna och derasansvar för de arbetslösa. beslutar om en begränsad försöksverksamhet med ökadlokal samverkan. Det är drygt 10-talet kommuner som kankomma i fråga vad gäller en friare användning avarbetsmarknadspolitiska medel i samband med ökadsamverkan mellan kommun och arbetsförmedling. Det ärockså tänkt att kommunerna skall bidra ekonomiskt tilldenna försöksverksamhet.Kristdemokraterna har i detta sammanhang verkat för betydligt meroffensiva satsningar syftande till att ge kommunerna ökade möjligheter attverka för att få arbetslösa i sysselsättning. Regeringen visar genom sinbegränsade försöksverksamhet en tvehågsenhet vad gäller lokalt kontranationellt ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Denna tvehågsenhet hindrarnya åtgärder för att minska arbetslösheten. Kommunerna är de som i sistahand har ansvaret för sina medborgare, och därför bör de också ges rimligachanser att ta detta ansvar. Hundratalet kommuner har anmält intresse av attdelta i försöksverksamheten om lokal samverkan mot arbetslösheten. Deerfarenheter som redan finns av lokal samverkan borde tas tillvara för attförbättra samarbetet och effektiviteten på arbetsmarknadspolitikens område.Därför borde alla kommuner som önskar få delta i försöksverksamheten medlokal samverkan. Staten kan aldrig avhända sig det nationella ansvaret förarbetsmarknadspolitiken men väl se till att kommunerna får möjlighet attgöra bästa möjliga av situationen.För att förhindra en ökning av den öppna arbetslösheten med personal somavskedas från kommuner och landsting borde arbetsmarknadspolitiska medeloch a-kassemedel inom försöksverksamhetens ram få användas tillkompetensutveckling/utbildning för dessa personalgrupper.Det socialdemokratiska misslyckandet med att få ned arbetslösheten harsärskilt hårt drabbat ungdomarna. När regeringen avskaffade den välfungerande ungdomspraktiken som fyrklöverregeringen införde var detta ettslag mot ungdomars möjlighet att ha ett arbete i stället för passivt kontant-stöd. Misslyckandet med regeringens ungdomsintroduktion var monumentaltoch tvingade till omtänkande där man ånyo närmat sig denmodell med ungdomspraktik som fanns under förra mandatperioden. Justungdomsarbetslösheten är något som måste sättas i första rummet vad gälleratt komma till rätta med arbetslösheten. Ungdomar måste få ett fotfäste påarbetsmarknaden för att sedan kunna utvecklas i sin yrkesroll. Får man inteens börja jobba kan det bli stora problem för resten av livet.Kristdemokraternas förslag om lärlingsutbildning är centralt för att försäkraalla ungdomar om möjligheten att komma in på ett företag.Miljöpolitik för tillväxt ochlångsiktigt hållbar utvecklingGenom miljöpolitiken skall farliga och oåterkalleliga ingreppi miljön förebyggas. Kontrollinstrument men ocksåekonomiska styrmedel måste användas för att styra denekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktionoch konsumtion. Miljöavgifter kan användas även ommaxgränsvärden har fastställts. Ekonomiska styrmedel skallskapa ekonomiska motiv att agera miljövänligt för såvälkonsumenter som producenter.En modell för att genom ekonomiska styrmedel påverka ekonomiskaktivitet i miljövänlig riktning är skatteväxling. Skatteväxling innebär sänktaskatter på arbete och höjda skatter på miljöfarliga utsläpp och ändligaresurser. Priset på arbete är högt i . Det gäller höga inkomstskatter,höga arbetsgivaravgifter och moms på varor och tjänster som säljs. Samtidigtär kostnaden för att belasta miljön med miljöfarliga utsläpp relativt låg.Skatteväxlingsmodellen vill ta tillvara båda dessa fenomen . Genomatt växla skatt på arbete mot skatt på miljö kan två viktiga mål nås samtidigt- ökad efterfrågan på arbetskraft och minskad miljöbelastning. Det är viktigtatt den parlamentariska skatteväxlingskommitté som tillsattes på Krist-demokraternas initiativ kan lägga fram förslag till konkreta åtgärderpå detta område. Redan nu bör dock energi- och miljörelateradeskattehöjningar växlas mot åtgärder som befrämjar sysselsättningen.Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när vi ställer om samhället till ett resursbevarande och ekologisktsynsätt. Omställningen av energisystemet till förmån för eleffektivisering ochenergihushållning samt utveckling av förnybar elproduktion är en viktigfaktor för tillskapandet av nya "gröna jobb". Miljökvalitetssäkring inom densamlade produktionsapparaten är ett annat område, där återvinningsindustrinär en viktig del.På miljöområdet är det väsentligt att föra en långsiktig politik som syftartill att bevara nuvarande miljö och naturresurstillgångar samt återställa deskador som uppkommit. Från sida vill vi prioriterafortsatt satsning på miljörestaurering av , kalkningsinsatser för attfå sura vattendrag och sjöar att tillfriskna samt återställande avmiljöförorenade områden. Införandet av en avfallsskatt skulle bidra till enförbättrad avfallshantering. Vidare måste EU:s miljöstöd användas fullt utför att säkra biologisk mångfald och öppna landskap. Detta som någraexempel på konkretion av en kristdemokratisk miljöpolitik.Vikten av hushållssparandeSparandet framställs ibland - inte minst av företrädare förregeringen - som ett betydande problem och en av orsakernatill djupet i den ekonomiska krisen och den högaarbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Individuellt sparande är inte ett oansvarigt agerande utan ennödvändighet som statsmakterna på olika sätt skall premiera.Sparandenivån i har legat extremt lågt. Det privata sparandet harunder senare år ökat men ligger fortfarande inte på en påfallande hög nivåinternationellt sett. Att spara i missgynnas av de skatteregler vi har.De hindrar att förmögenheter byggs upp. harregeringen på olika sätt visat sin inställning till sparande genom ytterligareskattehöjningar på olika former av sparande.Vår uppfattning är att det fordras ett individuellt sparande på en hög nivåför att ge den enskilde individen ett större handlingsutrymme och enekonomisk buffert för oförutsedda händelser. Ett stort sparande är ocksåangeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven inomnäringslivet och för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning ochvälfärd.Det enskilda sparandet är viktigt ur individens perspektivDe olika socialförsäkringssystemen är så generella att detinte går att i dessa täcka in alla individuella önskemål. Därförbör enskilda få möjlighet att genom långsiktigt sparandegardera sig mot inkomstbortfall eller för att göra en störreinvestering. Möjligheten till enskilt långsiktigt sparande varockså en förutsättning på vilken pensionsuppgörelsen vilar.Utan eget sparande blir de enskilda helt beroende av statenför sin trygghet vid sjukdom och ålderdom.Det enskilda sparandet är viktigt också ur statens ochkommunernas perspektivStaten och kommunerna tillhör dem som förlorar om detenskilda sparandet minskar, då den enskildes kapacitet attklara oförutsedda utgifter minskar. Ett högt sparande bidrartill en lägre räntenivå eftersom tillgången på pengar ökar.Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringslivoch möjligheten att investeraTillgången till riskkapital säkras genom ett högt sparande. Enminskning av det inhemska långsiktiga kapitalet drabbarbåde svensk företagsamhet och staten med behov att placeraomfattande lån. En lägre räntenivå stimulerar till ökadeinvesteringar.Den kommunala ekonominDen samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger. I detta arbete fordrasklara prioriteringar. På den kommunala sidan ärnyckelområdena framför allt sjukvården, äldreomsorgen ochskolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas.Utrymmet för ytterligare besparingar är här enligt våruppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökade resurser för attkvaliteten inom dessa sektorer skall upprätthållas.Till följd av den allmänna ekonomiska utvecklingen med minskadeskatteintäkter, minskade statliga bidrag, skattestopp och ökade socialakostnader har den kommunala sektorn varit utsatta förmycket omfattande förändringar.Kristdemokraternas samlade ekonomiska politik skulle, om den vannriksdagens stöd, medföra påtagliga förbättringar för kommunsektorn iförhållande till regeringens politik. avvisar en enprocentighöjning av egenavgifterna. Detta skulle innebära ett större skatteunderlag förkommunerna och därmed ytterligare till kommunsektorn.Kristdemokraternas förslag om 80-procentsnivåer i arbetslöshets-, sjuk-,arbetsskade- och föräldraförsäkringarna medför ökade skatteintäkter ochlättnader för kommunens kostnader bl a för socialbidrag. Enligt blir effekten av regeringens politik en ökning av kommunernaskostnader för socialbidrag med ca . Det faktum att viavvisar förslaget om att utöka arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen från 2till sparar ca för kommunerna. Sammantagetskulle således ekonomiska politik leda till attkommunsektorn hade mer att röra sig med i jämförelsemed regeringens politik. Dessa resurser skulle kunna användas tillförstärkningar av viktiga områden som vård, omsorg och skola.Kristdemokraterna välkomnar den socialdemokratiska omsvängningen närdet gäller synen på socialbidragen. I , som utrett fråganom enhetliga eller lokalt fastställda nivåer, har Socialdemokraterna förfäktaten riksnorm. Vi kristdemokrater kan inte ställa oss bakom ett förslag där manlåter bli förmyndare för kommunpolitikerna i fråga om norm-nivån. Vi hävdar i likhet med vad som uttrycks i direktiven somSocialtjänstkommittén hade att arbeta utifrån, att kommunerna skall ges storfrihet att bestämma normer för socialbidragen. I grunden är det en fråga omtilltron till den kommunala självstyrelsen. Motivet till att kommunerna skallges mandat att fastställa kostnadsnivån är bl a att såväl kostnadsnivån somlönenivån för breda löntagargrupper skiljer sig mellan olika delar av landet.Genom de positiva effekterna av ovanstående åtgärder och den utveckladefinansieringsprincipen (se nedan) bedömer vi kristdemokrater attkommunernas situation blir någorlunda acceptabel även med nominelltoförändrade statsbidrag . Detta ställningstagandebygger på att den utvecklade finansieringsprincipen följs slaviskt och att detinte tillkommer några som helst överraskningar, t ex beträffande infla-tionsutvecklingen. En nominellt oförändrad statsbidragsnivå ställer ändockkrav på utomordentligt svåra prioriteringar i den kommunala verksamheten.Kristdemokraterna instämmer i regeringens förslag om att reducera detgenerella statsbidraget med motsvarande hälften av de ökade skatteintäkternaom en kommun eller ett landsting höjer skatten eller 1998. Dettaförutsätter emellertid att Lagrådet tillstyrker ett sådant förslag.I detta sammanhang finns det skäl att påtala att Socialdemokraterna undertiden i opposition i ord bedrev en politik som säkerligen gav mångamedborgare föreställningar om att Socialdemokraterna i regeringsställningskulle bedriva en helt annan politik än den som förs. Den kritik somSocialdemokraterna riktade mot den dåvarande regeringens politik gentemotkommunerna kontrasterar mycket effektfullt mot dagens beskrivningar avläget inom kommunsektorn.På många håll i landet bedrivs en hårdhänt besparingspolitik inomkommuner och landsting. Effekterna av denna politik får på sina hållorimliga effekter, inte minst när det gäller äldreomsorgen. Kristdemo-kraternas politik skulle förbättra kommunernas ekonomi. Vi vill värna deprioriterade områdena vård, omsorg och skola.FinansieringsprincipenDet är av allra största vikt att kommunerna får allt stöd iarbetet med att förnya sina verksamhetsformer i det svåraekonomiska läge som råder. Till det viktigaste i detta hör attstaten ger långsiktigt stabila spelregler för kommunerna. I detförgångna finns många exempel på hurfinansieringsprincipen i praktiken inte kunnat fungera somavsett eftersom de indirekta effekterna av riksdagsbeslut,som inte omfattats av principen, i allra högsta grad påverkatden kommunala ekonomin. Exempel på detta äregenavgifterna, sänkningar i ersättningsnivåerna itransfereringssystem och införandet av barnomsorgslagen. har tidigare uttryckt att det finns ett behov av attklargöra hur finansieringsprincipen skall tillämpas. Regeringen aviserar nuatt förslag i denna del skall presenteras för . Detta är välkommetbesked.Det nya bidrags- ochutjämningssystemet för kommuneroch landstingHuvudsyftet med det beslutade bidrags- ochutjämningssystemet för kommunsektorn var att skapalikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerrespektive landsting. Detta sker genom förslag till enlångtgående utjämning av skillnader i beskattningsbarainkomster och för strukturellt betingade kostnadsskillnader.En annan mycket viktig komponent i utjämningssystemet är utjämningenför strukturellt betingade kostnadsskillnader. För vissa typer av kommunerhar kostnadsutjämningen en större ekonomisk betydelse än inkomst-utjämningen. Utformningen av kostnadsutjämningen innefattar ett antalsvåra avvägningsproblem, både när det gäller vilken typ av strukturellaförhållanden som skall vägas in i systemet och hur dessa skall mätas. Därförhar också den kostnadsutjämningen varit det som i första hand tagits upp iden offentliga debatten. Kostnadsutjämningen har ju stor betydelse förresursfördelningen mellan olika delar av landet och mellan olika typer avkommuner och landsting. Eftersom huvudsyftet med systemet är att gekommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar har deregionalpolitiska och stimulerande inslagen tonats ned.Kristdemokraterna anser att det nya systemet för utjämning avskatteinkomster är riktigt i sina huvuddrag. Om man vill åstadkommalikvärdiga ekonomiska förutsättningar så är ett långtgående inkomst-utjämningssystem avgörande. De kommuner som med systemet blirgivarkommuner får på sig att anpassa sin ekonomi för att svara mot deanspråk systemet ålägger dem. Mottagarkommunerna får dock omedelbareffekt på sina merintäkter.Kristdemokraterna anser att kompensationen för äldreomsorg borde hagetts en större tyngd i riksdagsbeslutet. Detta skulle ha gynnat de kommunersom har en stor andel äldre och därmed följande stora kostnader.När det gäller kostnadsutjämningen i primärkommunala verksamheter harriksdagen beträffande barnomsorgen beslutat att tillägg/avdrag skall beräknasdels efter andelen barn , respektive , dels efter indikatorerpå behovet av barnomsorg per barn. Som indikatorer på behovet användsföräldrarnas förvärvsfrekvens, kommunens skattekraft och ett tätortsindex.Vi anser att tillägg/avdrag för barnomsorg i stället bör beräknas dels efterandelen barn , , respektive , dels efter hurmycket barnomsorg som utförs i kommunen.På motsvarande sätt som vi verkat för att kompensationen för äldreomsorginom det primärkommunala utjämningssystemet skall räknas upp har viverkat för en uppräkning av kompensationen för hälso- och sjukvård ikostnadsutjämningssystemet för landsting.Tilläggsbudget 1995/96I föreliggande proposition lägger regeringen fram förslag påändrade samt nya anslag för innevarande budgetår. Vikristdemokrater ger i detta avsnitt våra kommentarer till dedelar vi inte kan stödja.Högkostnadsskyddet i sjukvårdenI har vi haft ett högkostnadsskyddför utgifter i sjukvården. Det viktigaste skälet är att ingenekonomiskt skall drabbas orimligt till följd av sitt vårdbehov.Under senare år har egenkostnadstaket i högkostnadsskyddethöjts och är 1 800 kronor.Patientavgifterna är för många gamla och sjuka med småekonomiska resurser en tung börda.Att höja egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet från till2 som regeringen föreslår skulle vara ett hårt slag mot depatientgrupper som är i störst behov av sjukvård. Det blir reumatiker,astmatiker och patienter med svåra och långvariga sjukdomar som tvingasbära detta besparingskrav. Det är oförenligt med vår grundsyn om solidaritetmed dem som har de största behoven. Tvärtom anser vi att vi som oftast ärfriska och i ringa behov av vård skall bära större del av bördan. Vi anser attingen skall behöva avstå vård av ekonomiska skäl.