mot · GK02Sf18 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv InledningAvslag på propositionMiljöpartiet de gröna yrkar avslag på prop. 1996/97:25.Innehållet motsvarar inte syn på flykting- ochinvandrarpolitiken som vi anser ska vara generös, human ochsolidarisk. I händelse att majoriteten avvisar yrkandet, yrkarMiljöpartiet på återremiss p.g.a. att det är mycket oklart bl.a.vilka konsekvenser de viktiga borttagna skyddsbegreppen defacto-flyktingar, krigsvägrare och den förändrade synen påhumanitära skäl får. Vilka konsekvenser får det förflyktingpolitiken, om vi blir medlemmar i ?Miljöpartiet de gröna anser att det är en nödvändighet att seflyktingpolitiken som en helhet, där även utrikes-, säkerhets-, handels- ochbiståndspolitiken innefattas, något som ju också står i propositionen. Särskiltviktig blir då synen på vapenexporten. har inte på långa vägar tagitemot det antal flyktingar som svenska vapen skadat rent fysiskt eller därtillgången på vapen bidragit till flykten. Detta påverkar syn påvapenexport.Det är också bra att miljöflyktingar och de som på grund av sitt kön ellerhomosexualitet riskerar förföljelse lättare ska kunna få uppehållstillstånd,men anser att de grupperna ska in under den vidare tolkningenav flyktingkonventionen.Trots detta vidgade begrepp anser att de facto-flyktingar ochkrigsvägrare behöver kvarstå som skyddsbegrepp, likaså bör särskild hänsyntas till en statslös asylsökande. Rättstillämpningen beträffande möjligheternaatt få uppehållstillstånd av humanitära skäl har visat sig alltför restriktiv.Lagen behöver göras mer tydlig och generös för att åstadkomma enförändring i rättstillämpningen. Det lagfästa skyddet för de facto-flyktingarbör kvarstå. Ecre () har definieratde facto-flyktingar: "Personer som flytt från sitt land och är förhindrade ellerej vill återvända dit för att deras liv i säkerhet eller frihet hotas av våld,utländsk aggression, intern konflikt, kränkningar av mänskliga rättighetereller andra omständigheter som allmänt stör den allmänna ordningen".Det lagfästa skyddet för krigsvägrare bör kvarstå med tillägget att detockså ska gälla inbördeskrig och andra interna konflikter.SchengenSveriges anpassning till EU:s flyktingpolitik har varit snabboch framgångsrik och den fria rörligheten gäller enbart EU-medborgare. deltar som observatör i Schengen-samarbetet, som innebär att murarna runt EU blir högre förflyktingar medan medborgarna inom EU kan röra sig friareöver de inre gränserna.Det finns en mängd oklarheter kring europeiskt samarbete i invandrings-och flyktingfrågor. Parallellt med EU:s arbete för att förverkliga den friarörligheten för personer har ett antal medlemsstater bedrivit det s.k.Schengensamarbetet. Det är uppenbart att målet med detta samarbete är atthålla människorna från tredje världen utanför !Det råder minst sagt förvirring om s.k. observatörskap iSchengensamarbetet. Regeringen har ännu inte lagt alla kort på bordet. INorge och har det första regelverket om Schengen, sammanlagt1500-2000 sidor, till stora delar lämnats ut. skall besluta omSverige skall bli medlem i eller inte. kräversom en första förutsättning härför att de handlingar som inkommit till ellerupprättats av den avseende Schengen, den s.k. Schengen-acquin, däri inbegripet tre handböcker om SIS, samt den konsulärahandboken offentliggörs. Vi kräver också att regeringen utförligt redogör förde s.k. kompensatoriska åtgärderna som gjort ett förbehåll för. Vadexakt innebär dessa kompensatoriska åtgärder? avvisardeltagandet i Schengen.Hur skall vi kunna ta emot våra grannar på besök? Frågan kanske verkarmärklig, men är berättigad. Ett inslag i är gemensammavisumregler. Inget enskilt Schengenland kan avskaffa visumtvånget för någotav de 126 länder som finns på en lista över visumpliktiga länder, eftersomvisum till ett land ju i praktiken kommer att gälla hela EU. Bara tjugo ländersmedborgare slipper visum för inresa till EU. tvingades t.ex. att införa visumplikt för marockaner. kan inte ensamt havisumfrihet för de baltiska staterna eller Polen.Inom finns det inget utrymme för flexibilitet, ingenmöjlighet för enskilda EU-länder att ordna sina relationer med sina grannarpå bästa möjliga sätt.Hur skall vi kunna ge åt vem vi vill? medför entotal harmonisering av asyl- och flyktingpolitiken. Den som söker asyl i tillexempel kan inte göra det också i . Det kan man ju tyckaverkar praktiskt och förnuftigt. Men det innebär att mister maktenöver vem som skall få resa in och få en här. Detta förfarande stridermot flyktingkonvention! motsätter sig detta förfarandeoch menar att varje stat har skyldighet att själv pröva en asylansökan.En del av består av informationsutbyte. Via ettgemensamt datasystem, SIS (), lägger man inuppgifter om bland annat asylsökanden som fått avslag på sin asylansökan.Enligt tyska inrikesministeriet fanns 1995 600 000 personupplysningar (avtotalt 750 000) som enbart handlade om människor som ansökt om asyl.Denna information kan än så länge nås av 30 000 dataterminaler.Inser den konsekvenserna av detta informations-system? I stället för att pröva en asylansökan individuellt kommer nupersonalen vid de yttre EU-gränserna att bl.a. kunna se på en dataskärm attpersonen framför dem kanske har sökt asyl någon tidigare gång i Greklandeller Irland.Miljöpartiet de gröna motsätter sig svensk medverkan i Schengenavtalet.Vi anser bl.a. att murarna blir högre för flyktingar. Vår uppfattning är attflykting- och asylpolitiken inte skall överföras till gemenskapslagstiftning. Vimotsätter oss också den uppdelning i A- och B-lag som EU tvingar frambland invandrare. För invandrare inom EU gäller att de måste haftuppehållstillstånd innan de ges röst- och kandidaträtt till kommuneroch landsting. För invandrare från länder utanför EU gäller betydligt längretidsperioder. På detta sätt skapas A- och B-lag bland invandrare.ViseringAntalet flyktingar har minskat till en bråkdel bland annatgenom att visering har införts från så gott som alla ländervarifrån vi får flyktingar. de gröna anser inte attvisering ska användas för att reglera invandringen. Deskyddsbehövande får aldrig en chans att söka asyl ochasylrätten inskränks kraftigt på detta sätt. När det gällervisering för släktbesök ska en generös tillämpning användas.Målet att skapa så stor frihet som möjligt för rörelser övergränserna tillstyrks. Detta bör vara utgångspunkten förSveriges viseringspolitik, både inom och inom EUoch . skall inte passivt åse attflyktingströmmar uppkommer och hindra flyktingar attkomma till genom att införa viseringsskyldighet utanaktivt arbeta för att förebygga flyktingssituationer. Genom deförslag som regeringen lämnar i propositionen på andraområden, främst biståndspolitik, insatser i flyktingländersnärområden och samordning inom UNHCR och EU avflyktingströmmar, kommer antalet asylsökande i Sverigeändå minska i stor omfattning. Viseringsskyldighet är därförett onödigt ingrepp i de normala gränsrörelserna försläktbesök, handel, turism m.m. Därför skall inteviseringsskyldighet användas som ett instrument för attreglera invandringen.AnknytningMiljöpartiet anser inte att åldern för anknytning generellt skasänkas från 20 till . Det är oerhört svårt för så ungamänniskor att klara sig utan familjens stöd, speciellt i mångamuslimska länder. Det nya anhörigbegrepp som regeringenföreslår är för snävt. Nuvarande anhöriga som betraktas somsista länk måste finnas kvar bland kretsen anhöriga som fåruppehållstillstånd. Som exempel på sista länk kan nämnasvuxna barn som studerar eller gör militärtjänst, närföräldrarna lämnar hemlandet, frånskilda kvinnor ochänkor/änklingar även om de inte tillhördehushållsgemenskapen. ""fick mycket lite gehör när detgäller svenska medborgare eller person med permanentuppehållstillstånd, boende i , som vill att sambo ellermake/maka ska få söka uppehållstillstånd i påanknytning. Praxis har varit hård och ett antal män som harfru och barn i har försvunnit eller fängslats då de åkttill sitt hemland för att därifrån söka asyl i Sverige.Försiktighetsprincipen borde gälla här liksom på andraområden i lagstiftningen.Förra årets lagändringar, när det gäller anknytning tar ingen hänsyn när detgäller förhållanden som uppkommit efter lagakraftvunna beslut i väntan påverkställighet, t.ex. barn som är födda under den tiden eller äktenskap ochsamboförhållanden som blivit längre och fördjupats. Det behövs också engenerösare bedömning av redan före lagakraftvunna beslut uppkomnaförhållanden. Man bör inte stirra sig blind på ettårsgränsen, som tyvärr varitalltför vanligt. Grundregeln bör ändras så att huvudregeln blir att man fårsöka uppehållstillstånd i under vistelse här i landet.Överlämnande tillregeringenFörslagen om hur regeringen skall styra rättstillämpningentillstyrks. Emellertid föreslås en regel om att nya ansökningarenligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen inte skall kunnaöverlämnas till regeringen. FPK föreslog att detta förslagfrån APU skulle utredas närmare från konstitutionellautgångspunkter. Detta har inte skett och det är märkligt attregeringen lägger fram detta förslag utan närmare utredning,trots att , och Rödakorset har avstyrkt förslaget. Det är vidare ytterstegendomligt att regeringen anför (sid 176 i propositionen) attordningen kan försvaga ställning somhögsta instans, trots att själv ifrågasätterdenna bedömning. har anfört kandet även i nya ansökningar åberopas skäl avsäkerhetskaraktär, med utrikespolitisk betydelse eller avbetydelse för en större grupp av asylsökande.Detta tillägg i kap. 7 11 § utlänningslagen skall därför inte göras.Vilandeförklaring ochväntetiderRegeringen föreslår ingen bestämmelse som gör det möjligtatt vilandeförklara asylärenden (sid 215-217 ipropositionen). Det är emellertid numera ett mycket vanligtsätt att handlägga asylärenden. Asylansökningar frånpersoner från vissa länder är beslutsstoppade", officiellt iavvaktan på närmare upplysningar om situationen i resp.land. I verkligheten är det mera sannolikt så attInvandrarverket och väntar på attsituationen skall förbättras så att asylsökande kan avvisas.Det finns exempel på årslånga väntetider utan att ärendenabehandlas alls . Ett exempel var kroater frånBosnien och . Efter lång väntetid beviljades detillfälliga uppehållstillstånden till den 31 december 1995.Ansökningar om förlängda uppehållstillstånd har intebehandlats.Sådana situationer har inte förutsatts i gällande lagstiftning. Varkenutlänningslagen eller förvaltningslagen tillåter en sådan ordning.Väntetiderna i ovisshet är givetvis mycket påfrestande för de sökande,särskilt för barn. Passiviteten är mycket pressande och medför oftast psykiskoch fysisk ohälsa, som inte kan behandlas i någon större utsträckning sålänge uppehållstillstånd inte har beviljats. Sökandena blir handikappade förlång framtid vare sig de slutligen får uppehållstillstånd eller avvisas.Asylprocessutredningen, och föreslog en rad åtgärder för att förkorta väntetiderna iasylärenden, främst av processuell och formell natur. Regeringen har endasttagit upp några få av dessa förslag och anför i övrigt att den kommer atttillsätta en parlamentarisk kommitté för att utreda instans- ochprocessordningen i utlänningsrätten. Regeringens handläggningssätt i dennafråga är mycket beklagligt. Det finns fortfarande stor risk för långahandläggningstider. För att undvika långa väntetider för de sökande börinföras en längsta tid inom vilken sökanden måste få ett slutligt besked. Enrimlig tid är från den dag ansökan gjordes. Därför föreslås en regel omatt den asylsökande som inte har fått ett lagakraftvunnetavvisningsbeslut skall få uppehållstillstånd om inte synnerliga skäl talardäremot.Återkallelse av tillståndOm en utlänning har fått uppehållstillstånd och rotat sig iSverige bör frågan om återkallelse inte aktualiseras efteralltför . Stötande fall har uppmärksammats under detsenaste året: barn har kunnat bo i halva sitt liv i Sverigeinnan utvisning skett sedan uppehållstillståndet återkallatsför att föräldrarna hade ljugit om sin bakgrund. Det ärsynnerligen inhumant att återkalla uppehållstillstånd efterflera års klanderfri vistelse i Sverige.Därför föreslås att det i 2 kap. 9 och 10 §§ utlänningslagen införs en regelom att fråga om återkallelse inte skall få väckas senare än efter det atttillståndet beviljades, om det inte finns synnerliga skäl. Även tidsgränsen i 2kap. 11 § 2 st utlänningslagen bör sänkas till av samma skäl.AvvisningDet finns ytterligare en kategori asylsökande som inteomfattas av regeringens förslag. Det gäller personer som harfått lagakraftvunna avvisningsbeslut som inte kan verkställasdärför att deras hemland inte vill ta emot dem. Som exempelkan nämnas albaner från Kosovo i och Eritrea.Det lär finns uppemot 5.000 albaner som väntar påverkställighet av avvisningsbeslut. Trots att albanernassituation har varat fattar fortfarande avvisningsbeslut ochUtlänningsnämnden avslår nya ansökningar. Detta striderbåde mot gällande lag (4 kap. 12 § utlänningslagen) och mothumanitetens krav (prop. 1988/89:86 sid 149 f).Därför föreslås ett tillägg i utlänningslagen av innebörd att omverkställigheten har fördröjts under mera än efterlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning p.g.a. omständighetersom utlänningen inte har kunnat råda över, skall beslutet upphävas ochuppehållstillstånd beviljas.FlyktingärendenMiljöpartiet vill att upphör och attflyktingärenden avgörs vid domstolar. Till och med grovabrottslingar har alltid rätt att delta i sin egen rättegång, ochMiljöpartiet anser det självklart att en asylsökande ska hasamma rätt. För rättssäkerhetens skull ska den asylsökandedirekt vid ankomsten ha rätt till juridiskt biträde och avhonom/henne godkänd tolk. Domstolarna har ensjälvständigare ställning och större integritet änInvandrarverket och och tar ofta störrehumanitär hänsyn.Även vid nya ansökningar ska ärendet kunna överlämnas till regeringen.Stor hänsyn ska tas till längden av vistelsen i , när det gäller vuxna,men i all synnerhet när det gäller barn. vistelse ska permanentuppehållstillstånd beviljas, såvida inte synnerliga skäl föreligger. I 11 § 3ståratt ett uppehållstillstånd får återkallas "(...) om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelsetjänst i eller annatnordiskt land". anser inte att presumtiva brottslingar skastraffas.Osanna uppgifterProjektgruppen som skulle uppsöka invandrare som fåttuppehållstillstånd och givit falska uppgifter har upplösts,men ingår numera i ordinarie arbete sedangruppen utarbetat en metodik för utförandet av kontroller.Miljöpartiet anser, att ska sökandet upphöra ochde invandrare det gäller automatiskt få asyl, såvida intesynnerliga skäl föreligger. Avvisning vid gränsen ska inte fåförekomma, alla ska ha möjlighet att söka asyl. Vi måstevärna asylrätten.Skärpning av praxisSedan "Luciabeslutet" har asylpraxisskärpts, det bekräftas också i och LenaBjerkes statliga utredning . I är det oerhört starka krav för att fåstatus som konventionsflykting. Det uppnår endast 1-2procent av de asylsökande. har också använt sig avdet s.k. "inre" flyktingalternativet; vilket användsregelmässigt av och föratt avslå asylansökningar. UNHCR har framhållit att densvenska tillämpningen av begreppet "säkert första asylland"och inre flyktingalternativ kan komma att undergrävaasylrätten.Hellre fria än fällaEnligt och utifrån de motivman hade i skapandet av utlänningslagen ska denasylsökandes uppgifter läggas till grund för myndighetensbedömning när hans eller hennes berättelse framstår somrimlig och trovärdig, och faktiska förhållanden inte kanklarläggas. Denna bevisregel; att ge den asylsökande "thebenefit of the doubt" ignoreras av myndigheterna i alltförstor utsträckning och bör därför lagfästas.Begreppet "flyktingär av stor betydelse att det i en reformerad utlänningslaggörs en uttrycklig hänvisning till ommänskliga rättigheter vid definitionen av begreppet"flykting". Det betyder att följande definition bör införas iUL: "En utlänning som lämnat sitt hemland eller vanligavistelseland och inte vill eller kan återvända dit därför att han/hon på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiskauppfattning fruktar sådan förföljelse som innebär enkränkning eller åsidosättande av hans eller hennes mänskligarättigheter så som de definieras i lagen ( 1994: 1219 ) omeuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheter.Det är viktigt att uttrycket "eller vill" även anges. Det bör understrykas attden restriktiva svenska tolkningen av flyktingkonventionen torde vara enföljd av att man i nuvarande praxis bortser från det subjektiva rekvisitet hosasylsökande.BarnSveriges konventionsenliga förpliktelse är att i allasammanhang se till barns bästa. Detta skall förverkligasgenom att man i alla paragrafer där barn omfattas eller berörsav myndigheters ställningstagande inför att hänsyn skall tastill barns hälsa, utveckling och behov. I nu existerandelagtext verkar denna "portalparagraf" löst hängande i texten.Den, och andra artiklar ur , behöver istället upprepas på de ställen de är relevanta.Förtroendeklyftan mellan flyktingar, deras advokater, läkare psykologeroch frivilligorganisationer å ena sidan och myndigheter som handläggerflyktingars ärenden å andra sidan måste överbryggas.Hörande av barnFlyktingpolitiska kommitténs särskilde utredare hos anförde bl.a beträffande hörande av barn att"Vad gäller SIV:s centrala regler är det uppenbart så att de ärväldigt dåligt förankrade i den praktiska asylhandläggningen,åtminstone på de asylbyråer som jag besökt. De handläggarejag talat med efterfrågade klara och synliga regler om närman ska höra barn och på vilket sätt. "Reglerna i sig uppfyller bara delvis krav att barn skallha rätt att uttrycka sina åsikter. En allvarlig brist är att endast barn över 16 årsjälvständigt får framföra sin berättelse. Dessutom anser vi att det är märkligtatt ett ensamt flytingbarn skall höras av utredare med specialkompetens ochmed särskild intervjumetodik, medan barn i familj inte ges samma möjlighet.Eftersom de regler som finns tillämpas dåligt har tyvärr även många av deensamma barnen inte erhållit förmånen att höras på detta sätt. Vi anser att detär av grundläggande betydelse att man, när barn hörs, verkligen tar reda påvad de varit med om.Vad gäller utredningen om barns asylskäl bör utarbetadetaljerade anvisningar. Ett intressant exempel på sådana anvisningar finns iett PM av riktat till samtliga ledamöter i den kanadensiska"Immigration and refugee board". Det är tydligt att man i hunnitbetydligt längre än i på detta område.En bestämmelse bör införas i Utlänningslagen som stadgar att barnetsoffentliga biträde skall vara närvarande när barnet hörs.Barnets bästa och uppehållstillståndUtlänningsnämndens inställning utgör ett mycket stortproblem vad gäller beaktandet av iutlänningsärenden. Nämnden använder sig av följandestandardformulering i de ärenden där barnkonventionenåberopats:"Vad gäller tillämpningen av FN:s konvention om barnets rättigheter harnämnden anfört följande i beslut (se Utlänningsnämnden-praxis, UN 274): har genom ratificering av konventionen iklätt sig eninternationell, folkrättslig förpliktelse att följa konventionens bestämmelser.Det förhållandet att biträtt en internationell överenskommelseinnebär emellertid inte att denna blir gällande rätt. Domstolar ochförvaltningsmyndigheter är därför inte bundna av konventionens regler somsvensk lag. Ett godkännande föregås emellertid av en undersökning avöverenskommelsens förenlighet med svensk rätt. I den mån den svenskalagstiftningen inte anses stämma överens med vad som sägs iöverenskommelsen vidtas sådana lagändringar som anses erforderliga för attSverige skall kunna uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen.Förhållandet mellan utlänningslagstiftningen och barnkonventionenbehandlades i samband med att 1990 godkände konventionen(prop. 1989/90: 107). Föredragande statsråd uttalade därvid, att Sverigeuppfyller konventionens krav även såvitt avser flyktingbarn (s. 30). UNfinner således att inte utgör hinder mot attutlänningslagens regler tillämpas i enlighet med gällande praxis. Nämndenfinner att vad sålunda anförts alltjämt får anses vara gällande. "Artikel 22 i stadgar att barn som söker flyktingstatusskall erhålla lämpligt skydd och humanitärt bistånd vid åtnjutandet avtillämpliga rättigheter i och i andra internationellaintrument rörande mänskliga rättigheter eller humanitär rätt, somkonventionsstaterna tillträtt. Det innebär att måste se till attasylsökande barn får lämpligt skydd vid åtnjutande av sina rättigheter enligtbl. a flyktingkonvention och . Det måsteanses som synnerligen tveksamt om kan anses ge sådant skydd ochbistånd när viseringstvång av svensk personal vid utländska flygplatsersystematiskt används för att hindra dem som behöver fly från att lämna sinaländer. Politiken har varit framgångsrik i så motto att det nästan upphört attkomma nya asylsökande till . Tyvärr beror det knappast på att färremänniskor behöver fly utan på att vi tillsammans med andra i-länder blivitallt skickligare på att "täppa till" flyktvägar och skära av de flyendeslivlinor.Barn som gömsSvenska myndigheter bryter i hög utsträckning motasylreglerna i utlänningslagen och våra åtaganden enligtflyktingkonventionen och . I mångafall hyser de som gömmer sig en välgrundad fruktan för vadsom kan hända dem i hemlandet. Det kan gälla människorsom av politiska skäl torterats i sitt hemland och fruktar attdet skall hända dem igen om de skickas hem.Det som är viktigast för att förebygga att människor gömmer sig undanverkställighet av avvisningsbeslut är att myndigheterna börjar tillämpagällande lagstiftning på området korrekt. Det skulle ge effekten att fattadebeslut accepteras och respekteras i mycket högre utsträckning än idag.Miljöpartiet anser även att gömda flyktingar skall ges amnesti efter två årsåvida inte synnerliga skäl talar däremot. Vi anser även att statslösa familjerskall ges amnesti, och att amnesti bör ges i de fall där avvisning medförfamiljesplittringAvslutningMöjligheter att ta fingeravtryck bör begränsas till de fall därmisstanke om brott föreligger, eller om annan välgrundadanledning av betydelse för asylprövningen finns.Fingeravtryck ska inte tas på barn om intesärskilda skäl föreligger.Vad gäller LVU ska inte avvisningsbeslut kunnaupphäva socialnämndens och länsrättens omhändertagande av barn. Detinnebär att om barnexpertis ansett att barnets situation är så allvarlig attbarnet omhändertagits ska det inte kunna avvisas tillsammans med föräldern/föräldrarna som åtminstone tillfälligtvis inte kunnat ha vårdnaden om barnet.Barn ska dessutom aldrig kunna tas i förvar. Stor hänsyn ska tas till längdenav vistelsen i , när det gäller vuxna, men i all synnerhet när det gällerbarn. vistelse ska permanent uppehållstillstånd beviljas såvidainte synnerliga skäl föreligger.Den mycket allvarliga rasism och främlingsfientlighet som förekommer iSverige har ännu inte lett till att regeringen presenterat några förslag motdensamma. Obestämdheten har varit påtaglig i . Till enbörjan ansåg justitieministern att några förändringar i lagstiftningen inte varbehövliga. verkar det som om statsrådet är av en annan uppfattning,ovisst dock vilken. Att vidta kraftfulla åtgärder mot nynazistiska, rasistiskaoch främlingsfientliga krafter är den mest angelägna frågan på detinvandrarpolitiska området. Det är främst skyddet mot organiserad etniskförföljelse som måste stärkas.Miljöpartiet vill ha en generös, humanistisk och solidarisk asylpolitik, ochvi vill ge dem som söker asyl i en rättvis behandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i sin helhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöflyktingar, homosexuella och andra som förföljs på grundav sitt kön kan föras in under begreppet konventionsflyktingar,3.