mot · GK02A297 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslösheten -regeringens storamisslyckandeRegeringens egen redovisning av utvecklingen påarbetsmarknaden och politikens inriktning visar tydligt hurman misslyckats med den fråga som man vann valet på 1994.Under löftet att arbetslösheten skulle vara nere i5 % lyckades Socialdemokraterna övertyga tillräckligt mångaväljare för att de skulle överta regeringsmakten. Vad somsedan hände var att den nya regeringen bröt en positivsysselsättningstrend och genom den egna politikensförskyllan orsakat stagnation och massarbetslöshet. Manskriver: "Antalet sysselsatta ökade kraftigt ochfram till mitten av . Därefter var antalet i stort settoförändrat fram till . Under de senastemånaderna har antalet sysselsatta varit betydligt färre änunder . var skillnaden 74 000personer." Detta är en tydlig beskrivning av attfyrpartiregeringen hade lagt grunden till en kraftig tillväxtoch sysselsättningsökning som började ge tydliga resultatinnan den socialdemokratiska politiken började ge effekt iform av stagnation och sedan ökad arbetslöshet.Ett annat löfte under valrörelsen var att verksamheterna i kommuneroch landsting inte skulle röras. I verkligheten har människor avskedats runtom i landets kommunala verksamheter som en följd av regeringens politik.Man skriver i budgetpropositionen "... en betydande minskning har skettinom offentlig verksamhet".En annan käpphäst under valrörelsen var att antalet långtidsarbetslösaskulle minska. skriver man: "Enligt arbetsförmedlingens statistik fannsdet 000 personer som har varit oavbrutet inskrivna vidarbetsförmedlingen, antingen i kategorin utan arbete eller i någon konjunk-turberoende åtgärd . Bara har antaletlångtidsinskrivna ökat med 11 000 personer eller 8 %.Detta dystra facit till trots fortsätter regeringen att gå på med sina verk-ningslösa löften. Det nya är nu att man ska halvera den öppna arbetslöshetenvilket regeringsföreträdarna upprepar som ett mantra som verkli-heten visar att arbetslösheten stiger.Företagsklimatet ochsmåföretagen viktiga för denya jobbenEn framgångsrik ekonomisk politik för nya jobb måste ocksåinbegripa en sund näringspolitik. Alla är överens om att detär i det privata näringslivet de nya jobben måste skapas. Dåkrävs också att rimliga förutsättningar läggs fast för att nyaföretag ska startas och befintliga företag ska kunna växa.Regeringens politik har dock på ett avgörande sätt försämratföretagsklimatet och därmed möjligheterna för tillväxt ochnya jobb i inte minst de små och medelstora företagen:förlängt arbetsgivaransvar i sjukförsäkringssystemet, denförtida momsinbetalningen, återinförd dubbelbeskattning påriskvilligt kapital som satsas i företag, minskad flexibilitet iarbetsrätten för småföretagen etc.I en särskild motion redogör vi kristdemokrater för en näringspolitik ochsmåföretagarpolitik som ger goda förutsättningar för nya jobb. Det gällersåväl skatter och riskkapital som arbetsrätt och bättre innovationsklimat.Skatteväxling för grönajobbBeskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarandeskattetryck, från arbetskraft till miljöbelastande utsläpp,begränsade naturresurser och energi. En skattereform medsänkta skatter på arbete, exempelvis arbetsgivaravgifter, ochsamtidigt höjda skatter på koldioxid, kväveoxid,svaveldioxid, avfall m m skulle dels skapa incitament för enmiljövänligare produktion och konsumtion, dels främjaframväxten av nya arbetstillfällen. Förutom de sänktaarbetskraftskostnaderna innebär en skatteväxling också attarbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhället, som t exåtervinningsindustri, ny och småskalig energi med inhemskaoch förnybara energikällor, kan växa fram.Den parlamentariska utredningen om ett mer miljörelaterat skattesystemsom nu befinner sig i sitt slutskede är synnerligen viktig ur arbetsmark-nadssynpunkt. Vi kristdemokrater har aktivt medverkat till att dennautredning skulle komma till stånd och verkar nu i utredningen för att enskatteväxling till fördel för miljön och jobben ska komma till stånd.Regionalpolitisk helhetssynIstället för flyttlasspolitik bör statsmakterna anlägga enregionalpolitisk helhetssyn på närings- ocharbetsmarknadspolitiken. Denna syn bör också omfatta beslutom åtgärder som drabbar statlig verksamhet. Många av debeslut regeringen tagit under sina vid makten har slagithårt regionalpolitiskt. Aktiva arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokalaområdena och regionerna möjligheter till fortsattsysselsättning är nödvändigt om hela ska leva.Jordbrukspolitiken är i det sammanhanget också synnerligenväsentlig ur arbetsmarknadssynpunkt. Kristdemokraternassyn på regionalpolitiken och jordbrukspolitiken utvecklas isärskilda motioner.Kristdemokratiskaprinciper förarbetsmarknadspolitikenDen ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar förekonomisk utveckling. Därigenom skapas förutsättningar förnya arbetstillfällen vilket , när omkring 700 000 saknarordinarie arbete, är den i särklass viktigastefördelningspolitiska uppgiften. Med fler sysselsatta skapasockså resurser för att förstärka budgeten och därmed värnavälfärdssystemet så att de som bäst behöver samhällets stödockså får detta.Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sin identitet. Ettarbete har ett värde i sig. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri med mänskligaresurser och förmågor. Personliga och sociala problem blir ofta följden vidlångvarig arbetslöshet. Det är dock viktigt att betona att människans unikavärde inte är beroende av om man har ett arbete eller ej.En förutsättning för full sysselsättning är att det svenska näringslivetskonkurrenskraft upprätthålls gentemot omvärlden. En långsiktig och stabilekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är därförnödvändig för att skapa ett gott samhälle där alla får möjlighet att delta isamhällsbyggandet.Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som än sätts in kan och skade aldrig ersätta de arbetstillfällen som med riktiga förutsättningar kan ochmåste skapas i framför allt den privata sektorn.Tillväxtpolitiken inom framför allt näringspolitikens område måstekompletteras med en väl fungerande arbetsmarknadspolitik. Tillväxtpolitikenär sådan att den påverkas av åtgärder på många politikområden. För attstimulera tillväxten i måste arbetsmarknadspolitiken reformeras ochstimulera arbetskraftens rörlighet och samhällets strukturomvandling. I dagär just arbetsmarknadsområdet ett av de mest genomreglerade samhälls-områdena. Detta måste nu omprövas på ett tydligt sätt.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå från subsidiaritets-principen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska intehögre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på såsätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan attskada ordinarie arbetsmarknad.Regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten till år 2000är vare sig särskilt långtgående eller baserad på rätt variabel. Dennamålsättning riskerar att utmynna i en politik som bara flyttar människor frånöppen till dold arbetslöshet. anser att målet ska vara atthalvera den totala arbetslösheten till år 2000.LångtidsarbetslöshetenAntalet långtidsarbetslösa har ökat dramatiskt under senaretid. Detta är allvarligt då långvarig arbetslöshet ofta leder tillpersonliga och sociala problem. Dessutom riskerararbetslösheten att permanentas på en hög nivå även vidhögkonjunktur om antalet långtidsarbetslösa tillåts stiga.Det är angeläget att arbetsmarknadspolitiken i kombination med kontant-stödet utformas på ett sätt som så långt som möjligt förhindrar "rundgång" isystemen. Detta får dock inte innebära att grundtryggheten rycks undan förredan hårt drabbade grupper. som den arbets-sökande måste ges incitament att ta varje möjlighet till ordinarie arbete.Åtgärder och utbildning för att förhindra långtidsarbetslöshet måsteinriktas mot kompetenshöjning som kan underlätta att få arbete i debranscher som kan antas ha de bästa framtidsutsikterna.Särskilda projekt där folkrörelserna tillsammans med arbetsförmedlingaroch kommun aktivt arbetar mot den passivisering och modlöshet som lätt blirföljden vid framför allt långtidsarbetslöshet bör stöttas från länsarbets-nämndernas sida.En direkt osmaklighet i budgetpropositionen är regeringens försök attskylla sina egna misslyckanden vad gäller långtidsarbetslösheten på . När man fört en politik som gjort att företag inte längreanställer är det inte lätt för arbetsförmedlingarna att hitta arbete åt dem somredan är arbetslösa. Om det inte finns jobb att anvisa till så hjälper det intevad regeringen säger om prioriteringar.UngdomsarbetslöshetenOckså löftet om att ungdomar skulle vara i sysselsättningefter 100 dagars arbetslöshet har regeringen misslyckats medatt uppfylla. I budgetpropositionen har löftet nu skrivits omtill en "långsiktig ambition". Det är denna typ av agerandesom gör att förtroendet för politiker snabbt minskar. Mankonstaterar också att regeringens åtgärd att avskaffaungdomspraktiken var till stor skada för ungdomarna i ochmed att anställningskravet i samband med införandet avungdomsintroduktionen minskade antalet ungdomar i aktivaåtgärder. har man mot bakgrund av en effektivoppositionspolitik återigen bytt fot vilket inneburit vissaförbättringar på ungdomssidan.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönesättning för ungdom. En lägre ingångslön kan vara ett verksamt sätt attfå fler unga i arbete. Löses inte detta avtalsvägen bör lagstiftning övervägas.LärlingssystemEtt lärlingssystem med treårig utbildning/lärlingstid idualsystem enligt exempelvis den tyska modellen (tre dagarpraktik och teori med rimlig ersättning,stigande med tiden) bör utvecklas. Att utvecklapraktiksystemet ytterligare och få till stånd lärlingsutbildningute i företagen är ett sätt att garantera ungdomararbetsmöjligheter och framtida anställning.ArbetstidsförkortningMer tid för barnen, familjen och det sociala livet är önskemålsom delas av många människor. Det finns också olika behovunder olika tider av livet. Exempelvis finns oftast önskemålom kortare arbetstider från småbarnsföräldrar. av livet kan det finnas rakt motsatta önskemål omarbetstiden. Gemensamt är behovet av flexiblare arbetstider.Med ökad flexibilitet vad avser förläggning av arbetstid kansåväl verksamhetens som arbetstagarens behov bättretillgodoses. I avvaktan på den proposition om arbetstidersom nu följer på betänkande lägger vinu inga yrkanden i de principiella frågorna om flexiblarearbetstid.Idag tror många att en allmän arbetstidsförkortning är ett sätt att få framfler jobb. Det är dock inte belagt att det skulle bli resultatet. Det ärönskvärtmed fler projekt och att försök med förkortad arbetstid och arbetsdelninggenomförs i offentlig sektor. Ett särskilt stimulansstöd bör utgå tillverksamheter inom offentlig verksamhet som prövar arbetsdelning för att påså sätt få fler i arbete. Detta är ett sätt att arbeta med flexiblare arbetstid. Detinnebär exempelvis att fyra personer delar på arbetsuppgifter som är avseddaför tre personer. Finansiering bör ske inom ramen för de särskilda insatsersom regeringen föreslår för omstruktureringen i den kommunala verksamhe-ten.Banta AMS ochlänsarbetsnämndernaVi förordar att AMS som central myndighet får mer avstabskaraktär med möjlighet till ytterligare rationalisering.En inbesparing på 10 miljoner skulle då vara möjligt redanunder 1997. Vad gäller mellannivån länsarbetsnämndernabör de antingen regionaliseras eller samordnas medlänsstyrelsernas verksamhet vilket skullemöjliggöra en besparing med 90 miljoner. Besparingarnaunder kommande år kan bli betydligt större. Detta tydliggöratt det är fältarbetet på arbetsförmedlingarna som skallprioriteras.Krav på AMSEn mer flexibel och lokal arbetsmarknadspolitik gör det intemöjligt att exakt bestämma kvantiteten på antalet människori åtgärder. Redovisningen av utfall i förhållande tillbudgetplanering visar också denna svårighet. För att mjukaupp detta synsätt bör istället ett intervall tillskapas och ettutvärderingssystem som också ser på kvaliteten i åtgärderna.Det vill säga en helhetssyn där man ser resultat mer i form avreguljära arbeten efter en åtgärd. Detta måste vara ett merkostnadseffektivt sätt att se på arbetsmarknadspolitiken. kan intervallet ligga mellan 170 000 och230 000 åtgärdsplatser.ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderAllmäntRegeringen har i budgetpropositionen valt att nu inte fullt utredovisa hur man ser på de olika åtgärderna, deraskostnadseffektivitet i förhållande till vilka fasta arbeten deger efter en åtgärdsperiod eller ens vilka åtgärder som döljersig under rubriken arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Exempelvis kan man fråga sig om det s k startbidraget (detförstärkta flyttningsbidraget) finns kvar liksompendlingsstödet. Eftersom regeringen inte redovisar någotom dessa stöd får vi anta att de ändå finns kvar och får motbakgrund av tidigare propositioner göra en uppskattning avvad kostnaden kan vara och föreslå att anslaget minskas medmotsvarande belopp, i detta fall . Ettannat exempel är för arbetslösa ungdomarsom regeringen införde fr o m . För budgetåret1995/96 skulle högst få användas tilldetta. Regeringen räknade med 10 000 platser . redovisas resultatet "... hitintills har 15ungdomar rest iväg med hjälp av detta stipendium". Det ärytterligare en i raden av gigantiska felkalkyler som densocialdemokratiska regeringen gjort på detarbetsmarknadspolitiska området. Och slutsatsen måste juvara att kan sparas eller användas tillannat. Och det kan ju finnas fler exempel av samma typ somdet är svårt att få en genomlysning av eftersom regeringenvalt att inte längre öppet redovisa vad som händer med dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Det ovan redovisade tillsammans med att vi för vår del fortsätter att hävdaarbetslinjen leder till slutsatsen att vi kan minska ned på de arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna. De tillväxtförslag som vi i andra motioner föreslårkommer att leda till ett mindre tryck på behov av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Exempelvis beräknas bara vårt förslag om sänkt tjänstebeskattningvid en statisk beräkning ge 9 200 personer arbete. Sammantaget kommer dekristdemokratiska förslagen att leda till en kraftig sysselsättningsökning ochdärmed kan anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder minska. Till destatiska beräkningarna kan läggas att de som kommer i reguljärt arbetekommer att generera ytterligare nya arbetstillfällen och skatteinkomster tillstat och kommun vilket i sin tur ger effekter i form av sysselsättning etc.I budgetpropositionen anges en reducering av anslaget till arbetsmark-nadspolitiska åtgärder med och 1999 medytterligare . Vi anser att om våra förslag genomförs kanen reducering av just detta anslag påbörjas med redanunder 1997. Till detta tillkommer en ytterligare kostnadsminskning inomanslaget med genom att pendlingsstödet och det s kstartbidraget tas bort. Det tidigare ordinarie flyttningsbidraget bör dockbehållas.Arbetsmarknadsutbildningen börstyras till det reguljärautbildningsväsendetEn stor del av arbetsmarknadspolitikens medel går tillutbildning. har hävdat attarbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare och på siktbli en del av det reguljära utbildningsväsendet. Det reguljärautbildningsväsendet får på det sättet en naturlig inriktningmot arbetsmarknaden som i långa stycken saknas.Arbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att underlätta strukturomvand-lingar i samhället, inte att ersätta det ordinarie utbildningssystemet.Utbildningsvikariat - sabbatsår/friårUr arbetsmarknadsmedel bör resurser kunna tas för attbekosta ett s k sabbatsår - eller som regeringsföreträdarekallar det, friår - för personer . Dettaskulle ge möjlighet för många att komma in på en nyyrkesmässig bana som vikariatsmöjligheten skulleminska arbetslösheten. En möjlighet är att bekosta dennaåtgärd med arbetsmarknadspolitiska medel. Om detta skakomma ifråga måste företaget som beviljar ett sabbatsårtillsätta en vikarie som är arbetslös. Därmed finansierardenna reform sig själv. Ett sabbatsår kan också bekostas avden enskilde individen genom förtida pensionsuttag.Offentliga tillfälliga arbeten för äldreRegeringen och har beslutat om en ny tillfälligarbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentliga tillfälliga arbetenför äldre (OTA). Som äldre betecknas alla dvsäven människor som rimligen bör ha mycket kvar att ge påden ordinarie arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministernsord om att dessa 40 000 människor ska få "ett värdigt slut" ärnaturligtvis minst sagt beklagansvärda.Vi är väl bekanta med den arbetsmarknadspolitiska situation som gör detsvårt för många att få fäste på arbetsmarknaden, detta gäller inte minst demänniskor som har en gammal utbildning och som förlorat sitt jobb efterlång yrkesverksamhet. Vår politik tar sikte på att skapa tillväxt genom nyaoch växande företag. Det är genom en offensiv näringspolitik som bl. a.inbegriper skatte-, arbetsmarknads- och finanspolitiken som förutsättningarför nya jobb på den reguljära arbetsmarknaden kan skapas. Regeringenspolitik är fortfarande alltför mycket inriktad på att med konstgjorda medelordna sysselsättning istället för stabila arbeten. Tankarna på att upprätta ettsärskilt "arbetslag" på arbetsmarknaden som ska ägna sig åt verksamhet somenligt kommunernas, landstingens och statens synsätt egentligen ärobehövligt är inte tilltalande. Gränsdragningsproblematiken vid tillskapandetav dessa sysselsättningstillfällen måste bli oändligt svår. Undanträngnings-effekterna vad gäller ordinarie personal kan komma att bli stora. Dessutomandas förslaget en märklig inställning till den offentliga verksamhetensåtillvida att man bedömer att varje äldre person, oavsett yrke, ska kunnarycka in var som helst inom det offentliga.Bättre är då att som vi kristdemokrater föreslagit säkerställa resurser förkommuner och landsting så att man kan upprätthålla en god personal-bemanning inom prioriterade områden som vård och omsorg och förhindraöppen arbetslöshet för de 30 000 personer som regeringen räknar med skafriställas i kommuner och landsting . Att förhindrauppsägningar inom dessa sektorer med särskilda utbildnings- ochkompetenshöjande insatser är också ett redskap som bör finnas med i denarbetsmarknadspolitiska arsenalen. Länsarbetsnämnderna ska tillåtas skrivaavtal med kommuner och landsting om utbildning/kompetensutveckling näralternativet är öppen arbetslöshet. Vi står fast vid att offentliga tillfälligaarbeten för äldre ej skall finnas med som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Deriskerar att förrvärra arbetslöshetssituationen genom att de kan bidratill uppsägningar i kommuner och landsting.Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeDet är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappademöjligheten till fortsatt aktivt arbetsliv. De förändringar somregeringen genomfört för lönebidragsanställda har försämratsituationen, varför en omprövning nu är nödvändig. Iförordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas enparagraf som innebär att om risk för uppsägning föreliggerskall en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Rätten till enersättning på vid anställning i ideella organisationerskall enligt vår uppfattning kvarstå hela 1997 och ocksådärefter. Merkostnaden blir 20 miljoner kronor.Institutet förarbetsmarknadspolitiskutvärderingDet tidigare aviserade arbetsmarknadspolitiska institutetdirekt underställt föreslås nuinföras. Vår uppfattning kvarstår att det ärbättre att man lägger ut utvärderings- och forskningsuppdragpå fristående organisationer, myndigheter och universitetvilket det finns medel avsatta för. Därför avvisas regeringensförslag vilket ger en besparing på 8 miljoner kronor.Forskning och utvecklinginom arbetslivsområdetUtan någon som helst precisering om hur dessa medelfördelas förutom principer som de medelsbeviljandemyndigheterna har föreslår regeringen en ökning av anslagetmed för att sedan minska med 60miljoner kronor. Mot bakgrund bl a av att regeringen valt attinte redovisa hur detta anslag används föreslås en minskningi förhållande till budgetpropositionen med 60 miljonerkronor.Bidrag till Samhall ABRiksdagens arbetsmarknadsutskott uttalade i samband medsommarens behandling av regeringens särskildaarbetsmarknadsproposition avseende "att desamlade besparingskrav som ställs på företaget kan få storakonsekvenser för verksamheten, vilket måste vägas in iregeringens fortsatta budgetberedning". Trots detta gårregeringen vidare med ytterligare besparingskrav. Utskottetuttalade att regeringen skulle pröva frågan om attomdisponera medel till och utgick ifrån attarbetshandikappade inte skulle riskera uppsägning.Regeringen har i sitt budgetförslag föreslagit kraftigtökade besparingar på . Det visar på en osedvanlignonchalans mot det folkvalda parlamentet vilket måste få tillföljd att nu justerar regeringens förslag. För attundvika uppsägningar av arbetshandikappade inom Samhallföreslår vi ett tillskott på utöverregeringens förslag.Just nu arbetar på regeringens uppdrag en särskild utredare som ser överstöden till sysselsättningsåtgärder för handikappade och då också Samhallsverksamhet. Vi får anledning att när utredningen är slutförd och regeringenpresenterar en proposition i detta ämne återkomma med förslag som berördetta område.Förenklad ochmoderniserad arbetsrättDen svenska arbetsrättslagstiftningen utformades under1970-talet med de förhållanden som då rådde. I takt med attarbetsmarknaden och behoven förändrats har det för allt flerblivit allt mer uppenbart att det är hög tid för enmoderniserad, mer flexibel arbetsrätt. Det blir alltmeruppenbart att dagens arbetsrätt är en lagstiftning för dem somhar jobb medan förlorarna är de som ännu inte finns inne påarbetsmarknaden.Under fyrpartiregeringen genomfördes en rad förändringar av arbetsrätten isyfte att anpassa den till en mer flexibel arbetsmarknad och till deförhållanden under vilka de mindre företagen lever. Dessa förändringarupphävdes av den socialdemokratiska regeringen efter maktskiftet 1994.Regeringen tillsatte sedan en kommission under ledningmed syfte att avtalsvägen få till stånd en ny grund för lagstiftning.Kommissionen misslyckades och trots regeringens uttalade besked om attlagstiftning var att vänta om kommissionen inte skulle nå en uppgörelsevalde regeringen att ytterligare skjuta frågan framför sig, nu genom attmedlare utsågs för fortsatta samtal mellan parterna. Medlarna, tidigareföreträdare för parterna, misslyckades inte oväntat med sitt uppdrag. Efterdetta har regeringen aviserat att man skall presentera en proposition medmarginella förändringar i arbetsrätten. har ännu inte tagit del avregeringens förslag som dessutom uppenbarligen förändras i taktmed att protesterna mot förändringar eller brist på förändringar når innanförRosenbads väggar. De som får betala för regeringens senfärdighet är de somfinns utanför den ordinarie arbetsmarknaden och genom stelbent lagstiftningförvägras att få ett arbete.Kristdemokraterna anser att beslut måste fattas om en ny arbetsrätt.Beslut bör kunna tas om att i huvudsak regler som infördes avfyrpartiregeringen skall återinföras. Det handlar om rätten att undanta tvåpersoner från turordningsreglerna vid uppsägning, att fackets vetorätt videntreprenader avskaffas och att förbud mot blockad av enmansbolag införs.Möjligheten till provanställning förlängs från . Vidarevill vi ändra återanställningsrätten så att den halveras från tolv till sexmånader för viss arbetskraft, till exempel för personer , och attvisstidsanställning vid arbetsanhopning tillåts upp till två år.Arbetsmarknadsfrågorinom EUInom EU diskuteras nu arbetsmarknadspolitiken ocharbetslösheten livligt. Det står helt klart att gemensammainitiativ är nödvändiga för att förhindra den utslagning somden höga arbetslösheten innebär. Essendokumentet är ettutmärkt exempel.Det finns olika huvudfåror i debatten kring hur man ska komma till rättamed den höga arbetslösheten. Tre linjer kan urskiljas: Strukturella reformer och ökad flexibilitet.