mot · GK02Jo604 · 1996-10-07 00:00:00 — Forskning och utveckling av svenska livsmedel Svenska livsmedel håller av tradition hög kvalitet. Goda ochrationella produktionsförutsättningar i ett gynnsamt klimatoch med höga miljömässiga och djuretiska krav för enproduktion med mycket hög konkurrenskraft i ettinternationellt perspektiv.Livsmedelsindustrin är en mycket tung industrisektor i somsysselsätter 67 000 personer. Detta gör den till näst störstaindustrisektor mätt efter omsättning (1994) och tredjestörsta branschen mätt i antal sysselsatta.En väl fungerande livsmedelsindustri som kan utvecklas har stor betydelseför såväl konsumenter, råvaruproducenter som för vår export.Sveriges EU-inträde har inneburit ökade möjligheter för livsmedels-branschen. Öppnade gränser som ger tillgång till en helt annan marknad harmedfört en positiv framtidstro, men för att bli stark och attraktiv krävsintressanta och kvalificerade produkter. Exporten ökade under första halvåret1995 jämfört med föregående år. Men konkurrensen är hårdoch vi får inte bortse från det faktum att alla länder i är storalivsmedelsproducenter.Skånes komparativafördelar beträffandelivsmedelsproduktionenI finns landets bästa naturliga förutsättningar förlantbrukets primärproduktion. Inom jordbruk och trädgårduppskattas ca 10 000 personer vara hel- ellerdeltidssysselsatta. Värdemässigt ligger avlandets primärproduktion i . Livsmedelsproduktionenär också den största enskilda näringssektorn i , där 15procent av arbetskraften kan hänföras till denna näring.Åkerarealen i landskapet på nära motsvararvisserligen inte av landets hela åkerareal,men är bland den bästa i . Klimatet är gynnsamt ochavstånden korta. Med kunniga företagare och anställda inomjordbruk och livsmedelsindustri har det därmed skapats debästa förutsättningar för en konkurrenskraftig och rationellproduktion av högvärdiga livsmedel.Styrkan inom vissa produktområden, såsom trädgårdsprodukter och svinblir än mer uttalad om man räknar in även och . Somexempel kan nämnas av landets fruktodling, avköksväxter på friland och av svinproduktion.I finns 350 av landets ca 800 företag inom livsmedelsbranschen.Tillsammans utgör denna näringsgren med olika leverantörer avinsatsvaror, förpackningar, transporter m.m. en stor och tung del av detskånska näringslivet. Namn som (Findus), ()(tidigare Sockerbolaget) och de producentkooperativaföretagen är tillsammans med ,Hilleshög, Tetra , och välkända begrepp när detgäller livsmedelsanknutna företag. Det är inte av en slump de har vuxit fram idenna del av landet, utan de har tillkommit på grund av ett behov av att kunnavidareförädla, marknadsföra och distribuera de högkvalitativa råvaror somhär framställs.Detta visar och dominans inom landets livsmedels-industri, såväl som sektorns betydelse för denna del av landet.De framtida förutsättningarna och utvecklingsmöjligheterna i dennanäringslivssektor har också stor betydelse för sysselsättningen och välståndeti . Det skånska landskapet, med sina böljande sädesfält och blommanderapsfält, såsom vi har vant oss vid det, påverkas också av de förutsättningarsom ges denna näring genom olika politiska beslut.Behov av forskning ochutvecklingKonsumenter följer nya trender med en ökande hastighet ochmed allt kortare anpassningstider. Krav på livsmedel medhög kvalitet, säkra livsmedel och bekväma livsmedel ökar,och därmed behovet av en marknadsorienteradutvecklingsprocess.Ett ökat intresse för svenska livsmedel inom EU-området kan gemöjligheter till fler arbetstillfällen inom hela livsmedelsbranschen. För attöverleva och för att kunna nå ut på en större marknad måste företagen helatiden förnya produktsortimentet. För att företagen skall kunnaskapa nya produkter med högt förädlingsvärde till acceptabelt pris måste deha kapacitet inom forskning och utveckling (FoU).Livsmedelsforskningen har haft låg prioritet i och branschenhar av olika skäl satsat relativt lite på FoU. Endast avomsättningen i branschen går till FoU (SCB).Inom livsmedelsforskningen kan man urskilja två särskilt angelägnaprogramområden: Framtidens livsmedelsteknologier. Livsmedel med unika kvalitetsegenskaper.Det första området handlar om en kunskapsutveckling somstödjer industrins framtida utveckling av processer,teknologier och produktionsmetoder och det andra börinriktas mot egenskaperna hos framtidens produkter. En storexportpotential för svensk livsmedelsindustri ligger iprodukter med unika kvalitetsegenskaper, ett begrepp somkan innefatta många olika aspekter och typer av livsmedel.Några exempel: Bekväma livsmedel (snabbtillagat). Naturliga och rena livsmedel (KRAV och liknande). Speciella säkerhetskriterier, t.ex. fria från allergener. Unika sensoriska egenskaper i fråga om smak och lukt etc. Unika näringsegenskaper, så kallade "functional foods".Exempel på redan framtagna produkter av sistnämnda slagutifrån livsmedelsforskningen i är hälsodrycken och havremjölk, som är på väg att bli enexportframgång.Folkhälsoaspekten bör särskilt uppmärksammas i livsmedelsforskningen.Det behövs fördjupad forskning kring hur ämnen i livsmedel påverkarfunktioner i den mänskliga kroppen. Sådan forskning är central för attutveckla livsmedel med särskilda värden ur hälsosynpunkt. Sådana mat -"functional foods" - kan förväntas få en ökad efterfrågan. Det är också viktigtatt oklarheter i gränsdragningen mellan livsmedel och läkemedel reds ut. Detfår inte vara så att utvecklingen på detta område hämmas p.g.a. stelbentaregelsystem.Kunskapsutvecklingenkräver integration ochtvärvetenskapFör de flesta företag är det viktigast med företagsnäraproduktutveckling, men utvecklingen av nya produkterkommer att i hög grad baseras påforskningsresultat som kommer fram inom universitets- ochhögskolevärlden. Därför är det viktigt med en nära relationmellan företag och forskarvärld, så att de kan tillägna sig detsom sker inom deras område, både inom grundforskningenoch mera tillämpad forskning.Det är inte säkert att den forskningsnära utvecklingen skall ske inom varjeenskilt företag utan det kommer i stället att bli allt vanligare attforskningskompetensen köps in utifrån. En del företag bildar t.ex. särskildautvecklingsbolag tillsammans med forskare, där forskarna får en royalty påprodukternas försäljning. I mindre företag kommer man inte att ha egenforskning, utan man kommer liera sig med forskargrupper och forsknings-miljöer på olika sätt. De större företagen och de stora internationellakoncernerna kommer att satsa stora resurser på egen FoU.Näringslivet har därför ett stort intresse av att den offentliga forskningen pålivsmedelsområdet utvecklas. Utan en ökad offentlig satsning på dettaområde kommer inte universitet och högskolor att kunna svara upp mot denökade efterfrågan på forskare och forskningsresultat. Samhället har här enviktig uppgift att kunna tillhandahålla personella resurser och att främjautvecklingen på detta område.Men det skall understrykas att det också är lika viktigt att livsmedels-industrin visar sitt eget intresse för forsknings- och utvecklingsfrågor genomatt öka sin egen andel till FoU.Den svenskalivsmedelsforskningenDen svenska offentliga livsmedelsforskningen har inte svaratupp mot branschens utveckling och stigande behov.Satsningarna har i princip varit oförändrande under desenaste 15-20 åren. Trots branschens stora betydelse i olikaavseenden har medelstilldelningen varit mycket blygsam.Detta blir särskilt tydligt vid en jämförelse med de resursersom och även anslår för sinlivsmedelsforskning. I satsas i extra offentliga medel i det såkallade FÖTEK-programmet, eller med ca 100 miljonerkronor . Näringslivet bidrar här med lika mycket. Dendanska livsmedelsforskningen har således 200miljoner kronor till sitt förfogande.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i kommer bland annatfrån forskningsråd. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () har fått detövergripande ansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten för att medge tvärvetenskapliga satsningar. Vidare finnsdet gränsdragningsproblem gentemot () när det gäller livsmedelsteknik och ()när det gäller näringsforskning med risk för att viktiga områden faller mellanstolarna.Forskningen måste utgå från ett totalperspektiv, från råvaruproduktion tillkonsumentprodukt och innefatta landets olika kompetenser på ett samlat sätt.Här torde den samordning som skett i livsmedelsprogrammet till Stiftelsenför strategisk forskning kunna utgöra förebild. Ett gemensamt projekt mellanLunds tekniska högskola, SLU i och i har just startatunder benämningen "for Food production". Nivån är 8miljoner kronor/år i början men med en ökning till /år.I sin fördjupade anslagsframställning har fört framlivsmedel som prioriterat område och förklarat sig berett till satsningar isamverkan med industrin. Denna inriktning relaterar också starkt till synsätt om en stark grund för utvecklingen avlivsmedelsforskningen i vår region.I regeringens forskningspolitiska proposition markeras universitetens"tredje uppgift" ytterligare, nämligen ansvaret att nyttiggöra forskningengentemot samhället och näringslivet. Detta är bra. I har universitets-och LTH-ledningarna redan tagit initiativ till förstärkta institutfunktioner ochpekat på livsmedelsområdet som särskilt angeläget och lämpligt för sådanautvidgade funktioner. Överläggningar pågår med och organisatoriska lösningar. satsar också på utökadkontaktverksamhet i samverkan med . En samordning ochförstärkning av den utåtriktade verksamheten behövs för att inte minst mindreoch medelstora företag skall finna de kompetenser de behöver.Det är viktigt med en ökning av anslagen till livsmedelsforskningen.Det behövs ett sammanhållet livsmedelstekniskt forksnings- ochutvecklingsprogram för att stärka livsmedelsforskningen. En förbättradsamverkan och samplanering mellan alla berörda finansiärer är angelägenmed den uttalade målsättningen att förstärka livsmedelssektorns konkurrens-kraft. Detta skulle kunna innebära en stimulans till samfinansiering för livs-medelsindustrin. Praktisk samverkan bör kunna ske inom ramen för ettlivsmedelstekniskt forskningscentrum i . Grunden är som framgåttredan lagd.Både branschen och institutionerna bör kunna bidra med ekonomiska ochpersonella resurser.Skånsk forskning ochutveckling pålivsmedelsområdetInom forskningen ligger landets största statliga resurser påträdgårdsområdet vid () iAlnarp. Mycket hög kompetens finns också här när det gällerjordbruktes växtskydds- och odlingssystemfrågor, liksomvad gäller cerealiekvalitet och animalieproduktionensinhysningsfrågor.Vid Lunds universitet /finns landets största enhetför forskning inom livsmedelsområdet med tonvikt på förädlingsledet.Forskningen omfattar livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelstekno-logi, mikrobiologi och näringslära.Vid LTH finns tre grundutbildningar inom livsmedelsområdet samtforskarutbildning.Även Ekonomihögskolan och Medicinska fakulteten bedriver forskningmed bäring på livsmedelsområdet.Jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse och hushållningssällskapen haren betydande FoU inom sektorer av primärproduktionen, både vad gällervegetabilie- och animalieproduktionen. Växtförädling av hög internationellklass bedrivs av i och Hilleshög i Landskrona.Viktiga samarbetsorgan mellan universitet/högskola och näringsliv ärIDEON som har en speciell roll som katalysator för innovationerbaserade på forskningen vid LTH och SLU och Livsmedelsakademi.SIK har även etablerat en filial i klusterUtvecklingen av produkter äger rum i industriella kluster -vertikalt längs förädlingskedjan och horisontellt i samverkanoch konkurrens mellan företag i samma förädlingsled. Dessakluster benämns ofta agroindustriella distrikt.Mindre och medelstora företag spelar en betydelsefull roll i de industriellaklustren. Det har också visats att dessa kluster spelar en betydelsefull rollfördessa företag genom att de skapar möjligheter till en flexibel specialiseringoch samverkan i nätverk. Vidare vet man att stora internationella företaggärna lokaliserar sig i industriella distrikt för att tillvarata denstimulerandeproduktionsmiljön, de specialiserade service- och stödfunktionerna, denlokala kompetensmarknaden och de ofta specialutformadeinfrastrukturförhållandena. Detta fenomen är inte specifikt knutet endast tillhögteknologikluster, även om det mest spektakulära går under namnet SiliconValley.I ett integrerat är det av yttersta vikt att genom konsekventaprioriteringar stärka dynamiken i svenska regionala industrikluster för attbehålla och förstärka innovationskapaciteten, konkurrenskraften ochföretagandet för att åstadkomma en stabil sysselsättning i lönsam industri!SLU/LU/LTH utgör tillsammans med livsmedelsföretagen i ettagroindustriellt centrum som det är viktigt att förstärka för att ytterligarestimulera den speciella effekten som finns i välfungerande kluster.En stark livsmedelsproduktion kräver uthålliga och bärkraftiga jordbruk.Förutsättningen för en stark livsmedelsindustri är ett konkurrenskraftigt ochekonomiskt uthålligt jordbruk. Ett jordbruk som kan konkurrera medomvärlden på lika villkor, och som inte beläggs med tyngande kostnader ellerandra ålägganden som kan verka snedvridande i konkurrenshänseende. Detgäller att kunna ta tillvara de fördelar som våra odlingsbetingelser ger, liksomden skicklighet och höga ambition på miljöområdet och inom djurhållningensom den svenska lantbrukarkåren besitter.Sedan EU-anslutning är svenskt jordbruk delaktigt i EU:sjordbrukspolitik, CAP, vilket borde innebära en konkurrensneutralitet medresten av . Men särskilda skatter på energi, diesel och handelsgödselförsvårar konkurrensen för svenskt jordbruk, liksom det faktum att Sverigeinte har tagit hem hela det framförhandlade miljöstödet till svenskt lantbruk.Sådan snedvridning kan äventyra den viktiga råvaruproduktionen tilllivsmedelsindustrin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för utvecklingen av högvärdiga ochkonkurrenskraftiga livsmedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skapandet av ett samlat livsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att oklarheter i gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedelreds ut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av agroindustriella kluster,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en konkurrenskraftig råvaruproduktion tilllivsmedelsindustrin.