mot · GJ02T63 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:218 Ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. AllmäntRegeringen föreslår ett antal återregleringar avpostmarknaden. Förslagen grundar sig på endepartementspromemoria (Ds 1995:76 Post- ochkassaservice för alla) som mött en omfattande kritik från ettflertal tunga remissinstanser. ,och tillsynsmyndigheten ochtelestyrelsen framhåller i sina remissvar bl a att det är förtidigt att ännu utvärdera avregleringen av postmarknaden, attde resultat som kan spåras är positiva, att analysen ärför snäv och saknar hänsynstagande till utvecklingen inompost- och IT-området och att det saknas grund för deregleringar som föreslås.Propositionen följer med något mindre undantag departementspromemorianoch det är högst anmärkningsvärt att regeringen inte tagit intryck av denkritik som framförs av de egna myndigheter som besitter en omfattandekompetens inom området. Detta agerande visar på att förslaget enbart grundarsig på ideologiska motiv. Bättre vore om regeringen såg till allmänintressetav en väl fungerande och effektiv postmarknad.RRV uttrycker sin allmänna kritik på följande sätt:Det statliga intresset är att säkerställa en rikstäckande post- ochkassaservice.RRV anser att utredningen inte på något övertygande sätt visat att det finnsproblem att uppnå detta övergripande statliga mål, som skulle motivera denya regleringar som föreslås. De motiv som presenteras hänför sig till enosäker marknadsutveckling, utvecklingen i andra länder med delvis annanstruktur eller möjliga framtida EU-regler. Det är svårt att mot bakgrund av enså osäker problembild motivera de ingrepp i den avreglerade postmarknadensom föreslås, anser RRV. Bristen på preciserade och ordentligt analyseradeproblem innebär dessutom svårigheter att värdera de detaljförslag somutredningen lämnar. Vissa av utredningens förslag har inte heller någonomedelbar koppling till det statliga intresset, anser RRV. Det gäller t.ex.tillståndsplikten och prisregleringen. RRV menar att den statliga regleringenpå postområdet bör begränsas till sådant som behövs för att uppnå det somomfattas av det statliga intresset.Mot bakgrund av den kritik som framförts frånremissinstanserna och att regeringen ändå väljer att läggafram förslaget kan inte propositionen ses som annat än ettbeställningsuppdrag från Posten AB.Grundläggande serviceRegeringen föreslår att den grundläggande postservicen ävenskall omfatta paket upp till , möjligheten att skickaförsändelserna med kvittens och att försäkra försändelser.Redan i dag, utan denna tillkommande reglering,tillhandahåller dessa tjänster utifrån kommersiellaställningstaganden. Således saknas grund för att räkna indessa tjänster bland dem som behöver garanteras av staten.Regeringen kan dock ha ett outtalat motiv för denna reglering. Om detskulle vara så att säger upp nuvarande avtal om tillhandahållandeav den grundläggande servicen så skall staten upphandla denna tjänst, och dåförhåller det sig så på marknaden att är den enda aktören somtillhandahåller både den nuvarande grundläggande postservicen och dentillkommande servicen. Således skapar regeringen på detta sätt en effektivkonkurrensbegränsning till förmån för den dominerandepostoperatören. Om så är fallet framstår det ännu tydligare att propositionenär framtagen för Posten AB:s räkning.Förslaget om en vidgad grundläggande postservice är enligt oss omotiveratoch kan leda till konkurrensbegränsningar. Om utvecklingen leder i denriktningen att det inte blir kommersiellt gångbart med paketbefordran i vissaregioner bör frågan i stället aktualiseras på nytt. I det sammanhanget börmöjligheten att upphandla dessa tjänster separat ses över, eftersom det inomden sektorn finns en fungerande marknad av både storarikstäckande företag och mindre lokala företag, vilka skulle kunna gå in ochupprätthålla eventuellt olönsamma delar i distributionskedjan.Ersättning förupprätthållande avgrundläggande postserviceRegeringen föreslår att ett nytt avtal med omtillhandahållande av den grundläggande postservicenupprättas samt att detta sker utan någon särskild ersättning.Vi instämmer med förslaget på denna punkt.Mot bakgrund av att vi tidigare tagit avstånd från utökningen av vad somskall vara grundläggande postservice avser vi dock att avvakta med ettställningstagande till hur en eventuell framtida upphandling av dengrundläggande postservicen skall finansieras. Om detta skall ske genom attsamtliga tillståndspliktiga operatörer beläggs med en avgift bör detta systemutformas så att det inte råder någon tvekan om att systemet inte ärkonkurrenssnedvridande.Enligt vår mening skall regeringen således, om kan bevisaändrade marknadsförutsättningar och utifrån detta säger upp avtalet om dengrundläggande postservicen, inte enbart återkomma med ett förslag tillavgiftsfinansiering utan först även se över andra möjligheter för att på ettkonkurrensneutralt sätt uppnå en grundläggande nationell servicenivå medenhetlig prissättning.Bedrivande avpostverksamhetRegeringen föreslår att den nuvarande anmälningsplikten förbedrivande av postverksamhet skall ersättas av entillståndsplikt. I sak torde inte denna förändring innebäranågra större skillnader jämfört med , beroende på hurtillsynsmyndigheten väljer att göra sin prövning. Post- ochtelestyrelsen, , ochPosten har framfört att man inte ser något behov av dennareglering och att nuvarande ordning tillgodoser de krav manbör ställa. Vissa remissinstanser framhåller dessutom att ettförfarande med tillståndskrav kan utgöra ettetableringshinder och att detta är ett främmande inslag i enavreglerad marknad.Syftet med tillståndskravet är enligt regeringen att man genom förhands-granskning skall kunna bedöma om en tillkommande postoperatör harmöjlighet att uppfylla de krav som redan stadgas i postlagen, t.ex. krav påtillförlitlighet och regelbundenhet i brevbefordran. En sådan förhands-bedömning torde i praktiken vara omöjlig att göra. ,som är tillsynsmyndighet, har redan i uppdrag att tillse att postoperatörernauppfyller den gällande lagstiftningen. Det innebär i praktiken att så snart enpostoperatör anmält sin verksamhet och startat densamma kan Post- ochtelestyrelsen bedöma om man bedriver verksamheten med tillförlitlighet,regelbundenhet och i övrigt i enlighet med gällande lagstiftning. Om så intesker kan vidta de sanktioner som ärmöjliga.Regeringens förslag är enbart en symbolhandling motiverad av ideologiskaskäl. Det enda som uppnås med förslaget är att man sänder ut en signal om attpostverksamhet är en mer eller mindre besynnerlig verksamhet som det krävssärskilda tillstånd att ägna sig åt.Vi avvisar således regeringens förslag om att ersätta dagens anmälnings-plikt med ett tillståndskrav och i konsekvens med detta även möjligheten attvidta sanktioner mot dem som bedriver postverksamhet utan tillstånd.PrisregleringRegeringen föreslår ett bibehållande av prisregleringen samtatt regeringen bemyndigas att införa ett pris även påbefordran av tidningar och tidskrifter.Riksrevisionsverket framhåller mot förslaget om en prisreglering följandesynpunkter som regeringen borde ha beaktat:Motivet som anförs för en prisreglering är att pristaket ska skyddaprivatpersoner från kraftiga prisökningar. RRV menar att mycket talar emoten prisreglering: har frivilligt lagt sig under pristaket (det är därförPosten AB vill kunna föra över outnyttjat utrymme ). Det finns konkurrens från telefax, telefoner, e-mail, internet, budföretagm fl som håller priserna nere. Det krävs en hel del arbetsinsatser hos både och för attpristaket skall kunna följas upp. Prisreglering är ett främmande inslag på en avreglerad marknad.Dessutom innebär det en prissättning som inte har någon direkt relation till deunderliggande kostnaderna utan där de faktiska kostnaderna delvis ska täckasgenom korssubventionering inom . Prisregleringen gäller enbart av brevbefordran i landet ochdessutom en mycket liten utgiftspost i hushållens budget. Det genomsnittligautlägget för portot per privatperson var ca för , enligtPosten ABs egen statistik. Huvuddelen av privatpersoners brev ligger i viktklass () och ligger i viktklassen 1-100 g.RRV menar att ett pristak som inriktas på en så pass liten hushållsavgiftinnebär inget större skydd för konsumenterna.Vi delar RRV:s kritik gentemot prisregleringen i allmänhet,och i synnerhet finner vi det vara omotiverat att bemyndigaregeringen att införa en ytterligare prisreglering inom enmarknad som fungerar utan reglering. Vi delarsåledes regeringens uppfattning att Post- och telestyrelsenbör följa och uppmärksamma prisutvecklingen inomområdet, men anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redogörelse för utvecklingen och att enprisreglering inte är motiverad.Grundläggande kassaserviceVi instämmer i regeringens förslag om ett förlänga detnuvarande avtalet med till utgången av 1997. Vivill framhålla att regeringen inför tecknandet av det avtalsom skall gälla från skall analysera hurmarknadsförutsättningarna förändras genom den snabbautvecklingen inom IT-området, t.ex. genom tillkomsten avtelefonbanker och betalningssystemet över Internet samtöverväga om dessa förändringar även förändrar behovet aven rikstäckande kassaservice.Postens roll i samhälletGrunden för en god postservice är att det, oberoende av varman bor i landet, finns en service som gör att man kan nå allamedborgare med brev eller paket. Dessutom skall det finnasen rikstäckande kassaservice. Detta slås fast i den förstaparagrafen i postlagen. Tyvärr är man på många hållmissnöjd med det sätt på vilket uppfyllerintentionerna i denna paragraf.Under den senaste tiden har det kommit alltför många rapporter ompostkunder som upplevt brister i postens nya sorteringssystem. Postförsänd-elser skickas till fel ort och viktiga brev når ej mottagaren i rätt tid. Påmångahåll upplever man också att postservicen försämras när postkontor ochpostterminaler läggs ned. Posten har dessutom börjat ta betalt på vissa håll föratt lantbrevbäraren skall köra fram till brevlådan, vilket inte är acceptabeltdådet strider mot intentionerna i postlagens första paragraf.Denna utveckling är oacceptabel för oss. Postservice måste vara tillgängligså att varje individ har en rimlig möjlighet att ta del av den. Sjuka, gamla ochhandikappade får svårare att nå postservice när antalet postkontor blir mindre.Också människor i våra glesbygdsområden får det sämre vid nedskärningarav postservicen.En bra lösning på en del problem har på många ställen varit systemet med"post i butik". Det är i sammanhanget viktigt att tillse så att butiker som tarpå sig ansvaret för dessa verksamheter driver dem på lång sikt så att intebygden står utan service bara efter det att postkontoret försvunnit.Likaså är det viktigt att post i butik kan ge den service som postkontoretgjort. Det får inte bli så att den nya postservicen i butiken endast sysslar medpaketutdelning, medan kassaärenden sköts på en vanlig post som invånarnafår längre väg till.Slutligen vill vi framhålla, i enlighet med flera remissinstanser, att PostenAB ett flertal gånger agerat i strid mot bl.a. konkurrenslagstiftningen ochdärmed blivit ålagd vitesförelägganden på . Vianser att dessa återkommande lagöverträdelser måste förhindras. Det ärviktigt för den allmänna normsättningen att staten inte tillåter att ett egetägtföretag ägnar sig åt att återkommande bryta mot lagstiftningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens hemställanspunkter 1, 2, 3, 6och 7 i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en eventuell framtida ersättning för att finansieraden grundläggande postservicen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prisregleringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fördjupad analys avmarknadsförutsättningarna inför tecknandet av ett nytt avtal gällandefrån angående upprätthållandet av den rikstäckandekassaservicen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Postens roll i samhället.