mot · GK02Fi708 · 1996-10-07 00:00:00 — AP-fondens placering av riskkapital i ekonomiska föreningar Vi ser mycket positivt på regeringens förslag att medel frånAP-fonden i större utsträckning skall kunna placeras somriskkapital i svenska företag. Regeringens förslag om ensjätte är därför välkommet. Det är ocksåtillfredsställande att konstatera att även kooperativa företag iform av ekonomiska föreningar skall kunna omfattas avplaceringsreglerna för riskkapital. Vi anser dock att det avpropositionen inte tillräckligt tydligt framgår att ekonomiskaföreningar på allvar skall kunna vara föremål för den nyaAP-fondstyrelsens placeringar.I förslaget till lagtext till lagen om ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden står visserligen i 36 § punkt 3 attsjätte fondstyrelsen får placera av styrelsen förvaltade medel som riskkapitali svenska ekonomiska föreningar. Av propositionstexten i övrigt framstår detdock som att det egentligen är frågan om aktieplaceringar. Placering avmedel i ekonomiska föreningar som riskkapital nämns mer i förbigående. Etttecken på detta är att det i lagtexten står "riskkapital" utan precisering vadslags form det kapitalet skall ha. I ekonomiska föreningar förekommer tvåolika slags riskkapital, nämligen insatskapital och förlagsinsatser. Insats-kapitalet består av medlemmarnas andelar i föreningen. Förlagsinsatser, somalltid saknar rösträtt, kan innehas av både medlemmar och icke medlemmar.Det här använda språkbruket ansluter till de metoder som kom tillanvändning för att ge möjligheter att placera medel iekonomiska föreningar och vid det tillfället uttalades direkt att det var fråganom förlagskapital (prop. 1983/84:84).Frågan om de kooperativa företagens kapitalförsörjning har behandlats vidolika tillfällen både av statliga utredningar och av . behandlade frågan i betänkandet Kooperationen i samhället(SOU 1981:60), i betänkandet Visst går detan!, Del 1 (SOU 1991:24) och senast Företagskooperativa utredningen varsbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU 1996:31) haröverlämnats till regeringen . har befattat sig med fråganmera ingående åtminstone , i samband med ettinterpellationssvar (RD 1982/83:52 av . Åsling(c)), vid behandlingen av NU 1982/83:35 och vid behandling av proposition1983/84:24 om kooperationens kapitalförsörjning, NU 1983/94:24. Vidsamtliga tillfällen har försök gjorts att förbättra kooperationens möjligheteratt få likvärdiga möjligheter till kapitalförsörjning med andra typer avföretag. Vi anser oss kunna konstatera att försöken inte lyckats till alladelar.Enligt de nuvarande reglerna i lagen om ekonomiska föreningar fårsumman av förlagsinsatserna inte överstiga det samlade insatskapitalet. Dettabegränsar naturligtvis möjligheterna att den vägen tillskjuta riskvilligtkapital. Den ovan nämnda Företagskooperativa utredningen har bl. a.föreslagit att de förlagsinsatser som tillskjutits av medlemmarna inte skallräknas in i den bas som utgör beräkningsunderlag för begränsning avförlagskapitalet. Utöver insats- och förlagskapital, som utgör denekonomiska föreningens egna kapital, kan det förekomma förlagslån.Förlagslånens omfattning är inte begränsade i lagen om ekonomiskaföreningar. En möjlighet för sjätte fondstyrelsen att i vissa fall ge förlagslåntill ekonomiska föreningar skulle kunna vara ett sådant instrument somskulle underlätta bildandet och utvecklingen av små och medelstoraekonomiska föreningar som har ett mycket litet eget kapital.Riksdagen har tidigare uttalat (bet. 1993/94:NU15, rskr. 1993/94:222) attde kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andra företag och attdet är oacceptabelt med regler som styr bort från den kooperativaföretagsformen. Vi anser att det med hänsyn till hur den ekonomiskaföreningen i grunden är uppbyggd behöver tas särskilda hänsyn till detta vidskapandet av nya företagsregler. Det betyder inte att de kooperativa företagengynnas på övriga företags bekostnad men att reglerna blir mer likvärdiga. ISverige saknas till skillnad från i de flesta jämförbara länder inom för kooperativa företag. Inte minst detförhållandet påkallar särskild uppmärksamhet när nu AP-fondsmedel i störreutsträckning skall bli tillgängliga som riskkapital i alla typer av företag.Vi föreslår därför att den nämnda 36 § i Allmänna pensionsfondensreglemente får följande utformning:36 §Sjätte fondstyrelsen får placera de medel som styrelsen förvaltar1. i aktier i svenska aktiebolag,2. i sådana konvertibla skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckningsom har utfärdats av svenska aktiebolag,3. som andelar eller förlagsinsatser i svenska ekonomiska föreningar samt4. andelar i svenska kommanditbolag.Styrelsen får inte förvärva så många vid en svensk börs inregistreradeaktier i ett aktiebolag att dessa uppgår till eller mer av samtliga aktieribolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktiernauppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Dettagäller inte förvärv av aktier i ett svenskt riskkapitalbolag.Om det befinns lämpligt får fondstyrelsen också placera av styrelsenförvaltade medel som förlagslån i svenska ekonomiska föreningar.I propositionen nämns den nya fondstyrelsens särskilda uppgift att bidratill de små och medelstora företagens försörjning med riskkapital. I fråga omde små ekonomiska föreningarnas problem med detta torde förslaget intevara någon realistisk lösning. Vi föreslår därför att regeringen bör särskiltutreda hur en sådan lösning skulle kunna se ut och återkomma med förslagtill . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om ändring i reglemente för Allmänna pensionsfondensmedelsplacering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda hur de små och medelstora ekonomiskaföreningarnas riskkapitalförsörjning skall organiseras.