mot · GK02Ub10 · 1996-10-04 00:00:00 — Det underlättar en samlad och rättvis bedömning avrådens behov och underlättar olika möjligheter tillsamordning mellan råden.Regeringens förslag koncentreras på direktiv och riktlinjer förverksamheten inom redan befintliga eller nedskurna ramar. Även om mångaav förslagen markerar önskemål om inriktningar mot områden som är viktigai samhället så medför de en ytterligare inskränkning av forskningsrådensfrihet. Med hänsyn till att forskningsråden är den enda externa finansierings-källan för svensk grundforskning och att dessa har mycket underdimension-erade resurser så föreslår att alla former av "öronmärkning" avresurser eller direktiv om prioritering av forskning med viss inriktning ellerinom vissa samhällssektorer skall tas bort. Forskningsrådens uppgift måstevara att i första hand stödja den grundforskning som håller högst kvalitet.Statsmaktens styrning av forskningen mot vissa speciella sektorer får ske påannat sätt och kan i de flesta fall direkt hänvisas till organ för stöd tilltillämpad forskning.Regeringen föreslår att forskningsråden skall ges rätt att inrätta och tillsättaprofessurer samt att dessa bör vara tidsbegränsade till . Detta är ettutmärkt förslag och man kan bara hoppas att universitet och högskolor följerefter och också de inför tidsbegränsning på sina förordnanden.Förslaget om ökad samordning mellan forskningsråden innebär eneffektivisering och ökade möjligheter för tvärvetenskapligt arbete. FRN:sökade uppgifter för samordning bör åtföljas av en förstärkning av FRN:sbudget för att de relativt betungande, nya uppdragen skall kunna genomförasutan att andra uppgifter måste eftersättas.Regeringens förslag att tillsätta en utredning för att se över högskolanstjänstestruktur är mycket välkommet. Kanske är just den stela tjänste-strukturen med livstidstjänster och få tjänstetyper ett av de värsta hindren fören bra utveckling av undervisning och forskning vid svenska universitet.Miljöpartiet föreslår att utredningen också får i uppdrag att ta fram förslagtillen högskollärarutbildning. Med de nya och ständigt växandestuderandegrupperna har högskolorna fått en undervisningsuppgift som maninte klarar utan att lärarpersonalen har en professionell lärarutbildning förvuxenundervisning.Regeringen uppmärksammar särskilt behovet av forskning kring förskolanoch skolan. Denna forskning bör förläggas till lärarhögskolorna så attforskningen får den relevans som lätt tappas om den genomförs vidinstitutioner som saknar egentlig, direkt kontakt med skolans värld.Förslaget om satsning på forskarutbildning inom lärarutbildning kandiskuteras. Vid en första anblick ligger förslaget helt i linje med det somlärarutbildningarna sysslar med. föreslår i annatsammanhang att lärarutbildningarna bryts ut från universitet och högskoloroch förläggs i anslutning till övningsskolor. Undervisningens tyngdpunktskall förskjutas mot den praktiska verksamheten i skolmiljö ochteoriundervisningen skall på ett helt annat sätt än knytassamman med erfarenheterna från den verkliga skolvardagen. Det handlar omatt ersätta en splittrad, något verklighetsskild utbildning med en samladpraktiskt inriktad, där lärarna har stor yrkeserfarenhet och där lärar-kandidaterna redan från början får möjlighet att utveckla sin identitet somlärare.Viss miljöforskning underövriga departementVad gäller huvudinnehållet i regeringens förslag underrespektive departement så berörs dessa också i åretsbudgetproposition. Beträffande förslag rörandeforskning inom dessa departement hänvisas till Miljöpartietsbudgetmotion samt partimotioner och kommittémotionerinom berörda områden.Genomgående i regeringens proposition är nedskärningar eller uteblivnasatsningar inom miljöområdet, vilket står i strid med regeringens deklara-tioner om att inrikta målen mot en långsiktigt hållbar utveckling. Miljöpartietvill med kraft hävda att mycket stora insatser behövs inom miljöforskningoch forskning rörande miljöanpassning av samhällets produktion ochverksamhet för att det målet skall kunna uppnås.Tvärvetenskap och bredbildningUtformningen av forskarutbildningen måste ändras medhänsyn till de nya krav som möter en ung forskare i dagenssamhälle. De problem som den forskarutbildade möterkräver ett perspektiv långt utöver specialistperspektivet. Denunga forskaren möter en problematik som är långt merkomplicerad och vittomfattande än vad forskare för någradecennier sedan reflekterade över. Problemen harglobaliserats och effekter av olika tekniska åtgärder på våromvärld är stora. Även forskning inom samhällsvetenskapoch humaniora har trätt in i ett vidgat perspektiv med krav påett globalt perspektiv, solidaritet långt utanför våra egnagränser och medvetenhet om hur våra handlingar har effekterlångt ut i omvärlden.För att kunna hantera forskning på ett sätt som leder mot en hållbarutveckling måste dagens forskare ha en medvetenhet om villkoren för liv påjorden, förståelse för människans plats i det ekologiska systemet och en insiktom de begränsade ramarna för mänskliga kunskapers räckvidd samt en insiktom att dagens sanningar inte alltid är framtidens sanningar. Framtidenkommer att utvärdera våra handlingar utifrån kunskaper och perspektiv somvi saknar. Forskaren måste med de resurser han eller hon förfogar överta ett ansvar för att begränsningarna i vår kunskap också sätter gränser förvåra handlingsmöjligheter. Styrkan i specialistens prediktionsförmåga ligger idet snäva perspektivet, vilket också utgör ett av de största hoten mot enhållbar utveckling. Detta har direkta konsekvenser för utformningen av enlämplig forskarutbildning. All forskarutbildning måste innehålla studier av debiologiska och ekologiska livsvillkoren för allt liv på jorden. Forskarut-bildning måste också ge insikt om de kunskapsteoretiska villkoren ochbegränsningarna för mänskligt vetande. föreslår att dessaundervisningsmoment i biologi, ekologi och filosofi införs som obligatorium iall forskarutbildning i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vad bristen på analys vad gäller propositionens effekter kanmedföra,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rekommendationer för högskolors konsultverksamhet börutarbetas av Högskoleverket.3. att av regeringen begär förslag till hur särskilda medel skullekunna omfördelas till NFR eller FRN för att genomförandet avinformationsinsatser till allmänheten vad gäller genteknikens nuvarandestatus samt framtida risker med densamma skulle kunna genomföras.4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur möjligheterna för kvinnor att inleda och fullfölja enforskarkarriär skulle kunna förbättras,5. att hos regeringen begär att ges i uppdragatt göra en utvärdering av vilka effekter EU:s forskning har på svenskforskning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om löntagarfondsstiftelsernas ställning i svensk forskningspolitik,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett grundforskningsavdrag om solidariskt bör införas på alltillämpad forskning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förslaget om att internationell expertis skall användasvid utvärderingar av myndigheters forskning bör utvidgas till att omfatta ävenbedömningar av forskningsrådsansökningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de nedskärningar som gjorts med hänvisning till stiftelsernamåste återställas i budgeten,10. att hos regeringen begär att skall ges iuppdrag att undersöka möjligheterna för en forskningsenhet med miljöprofil,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur former för regional samverkan bör tas fram av Högskoleverketi samråd med RRV,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett institut med inriktning på miljöskydd ochnaturvård (miljötekniskt institut),13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och FOA:s civila verksamhet i fredstid,114. att hos regeringen begär förslag till hur ett särskiltbudgetkontor kan inrättas vid ,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kompetens ett budgetkontor vid bör inneha,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på att naturvårds- och miljöskyddsaspekter beaktas vid enutredning om samordnad skogsindustriell forskning,317. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande utredningen vad gäller forskning ochutveckling inom livsmedelsindustrin inte får sakna explicita krav på attlivsmedel skall framställas på ett miljövänligt sätt och vara hälsosamma,318. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts som ges iuppdrag att undersöka möjligheterna att införa ett grundforskningsavdrag,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett grundforskningsavdrags samlade resurser sedan kanfördelas genom förstärkning av fakultetsanslagen till universiteten samtökade anslag till de statliga forskningsråden,20. att till regeringen ger till känna vad i motionen anförts om attSJFR bör överföras till ,321. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens förslag om att tillsätta en utredning som ser överhögskolans tjänstestruktur även bör innefatta ett uppdrag att ta fram förslagtill en högskollärarutbildning,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett kraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbeterörande miljöanpassning av verksamheter inom flertalet av statensverksamhetsområden,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all forskarutbildning initialt skall innehållaundervisningsmoment i biologi, filosofi och ekologi för att skapa enkunskapsteoretisk grund för vidare studier.