mot · GK02So636 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottInnehåll1 InledningDen syn vi kristdemokrater har på familjen, uttrycks mycket väl iinledningen till FN:s barnkonvention:Konventionsstaterna......som är övertygade om att familjen, såsom den grundläggande enheten isamhället och den naturliga miljön för alla dess medlemmars och särskilt förbarnens utveckling och välfärd, bör ges nödvändigt skydd och bistånd så attden till fullo kan ta på sig sitt ansvar i samhället,......som erkänner att barnet, för att kunna nå en fullständig och harmoniskutveckling av sin personlighet, bör växa upp i en familjemiljö, i enomgivning av lycka, kärlek och förståelse,.......har inte kommit till för att ge föräldrar dåligt samveteför att de inte kan leva upp till de höga krav som konventionen ställer.Utgångspunkten är tvärtom att föräldrar älskar sina barn och vill ge dembästa tänkbara uppväxt. Konventionen har därför kommit till för att utövapåtryckning på medlemsstaterna att ge föräldrarna de nödvändigaförutsättningar som krävs för att de helt och fullt ska kunna "ta på sig sittansvar i samhället".Staten ska stödja familjen - inte ersätta denKonventionstexterna kan inte tolkas så att staten ska ta över föräldrarnasansvar eller styra hur de ska ordna det för sina barn. Tvärtom borde denbästa förutsättningen för föräldrarna vara att de får så flexibla ochlikvärdiga förutsättningar som möjligt oavsett hur de väljer att ordnaomsorgen om sina barn och att de som är i särskilt behov av stöd ocksåfår den extra hjälp de behöver.Föräldrar vill göra det bästa för sina barn. Den regeln gäller i stort sett utanundantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan bättreavgöra vad som är bäst för barnet än föräldrarna. Ingen kan snabbareobservera om något går snett än föräldrarna. Därför anser vi att föräldrarnaska få en betydligt starkare ställning än . Deras betydelse för sina barnkan inte nog betonas. Trots de brister som de flesta föräldrar känner och ärväl medvetna om kan de aldrig känslomässigt ersättas av aldrig så bra annanomsorg. Den kan däremot fungera som ett viktigt komplement till deras egenomsorg. Föräldrarna måste därför få en reell möjlighet att välja barnomsorgs-form och rejält inflytande över utformningen av den barnomsorg somkommunen eller annan huvudman står för. Alla former av barnomsorg måsteses som komplement till föräldrarnas omsorg och utgå ifrån vad föräldrarnaanser vara bäst för barnen. Det är en viktig utgångspunkt för kristdemokra-ternas familjepolitik.2 FörmyndarpolitikUnder fyrpartiregeringens tid inleddes ett positivt förändringsarbete närdet gällde familjepolitiken. Sedan socialdemokraterna återtog makten harinom flera viktiga områden allt återställts till det gamla.Avvecklingen av vårdnadsbidraget, slopandet av avdragsrätten för styrktabarnomsorgskostnader och slopandet av rätten till tjänstledighet under tre årär ingenting annat än en återgång till gammaldags förmyndarpolitik. Desnävar in föräldrarnas möjligheter till flexibla lösningar som kan anpassasefter barnens behov. Orättvisan mellan olika familjer har därmed ökat igen.Samtidigt som valfriheten minskat för föräldrarna har kommunernaskostnader för barnomsorg och socialbidrag ökat drastiskt. Vem som ärvinnare i den utvecklingen är svårt att se.3 Mer tid för barnenVi är inne i av social otrygghet. Den negativa utvecklingen när detgäller barns och ungdomars psykiska hälsa väcker oro i vida kretsar.Orsakerna till ungdomars rotlöshet och ökningen av brutalt och oftaoprovocerat våld bland ungdomar analyseras och diskuteras. Alltfler,både forskare, professionell personal som arbetar med barn ochopinionsbildare av olika slag, talar om betydelsen av att föräldrar får mertid för sina barn. I stället för att i det läget uppmuntra föräldrarnasengagemang för sina barn och ge dem större civilkurage genom attständigt betona hur viktiga de är för sina barns utveckling går regeringenåt andra hållet. Förutom de lagändringar som redan nämnts har nyligenen omläggning av bostadsbidragen genomförts. De nya reglerna ärutformade så att familjer med ojämn inkomstfördelning mellan makarnafår de största försämringarna. Om en av föräldrarna valt att minska sinarbetstid eller att tillfälligt helt avstå från förvärvsarbete för att få mertidtill sina barn straffas detta i form av lägre bostadsbidrag. Regeringensmotivering är att målsättningen är att alla vuxna ska förvärvsarbeta. Ettannat exempel gäller diskussionen om ett s.k. friår.Arbetsmarknadsministern intog i början en avvaktande hållning tillförslaget därför attt hon var rädd att det skulle leda till att kvinnor skulleutnyttja friåret för att få mer tid till barnen. Alltså sågs det som en kvinno-fälla.Hur länge ska Socialdemokraterna framhärda i att omyndigförklara för-äldrarna genom att underkänna deras egna val i stället för att inse att de bådebehöver och vill ha mer tid för barnen? Barnens behov av sina föräldrar kanknappast överskattas.4 Politiska åtgärder för familjestabilitetBarn behöver båda sina föräldrar. Det går aldrig att ta ut skilsmässa frånsina barn. Barnens bästa måste få komma i första rummet inte bara på detsamhälleliga planet utan även på det personliga. Genom att underlätta förföräldrarna att hålla ihop gör samhället en stor insats för barnen. Attbryta den ökande skilsmässotrenden är en viktig politisk uppgift.Om separationerna fortsätter att öka i samma takt som kommer 42procent av alla barn att före sin 18-årsdag få vara med om att deras föräldrarflyttar ifrån varandra. Eftersom separationer är vanligare bland dem somsjälva upplevt att deras föräldrar separerat är utvecklingen oroväckande.Separationerna ökar dessutom mest i familjer med små barn. Det innebäratt många barn berövas rätten att få växa upp med båda föräldrarna i sinnärhet. Alltför ofta är det en av föräldrarna som får vårdnaden och på detsättet mister barnet vardagskontakten med den andra föräldern. Gemensamvårdnad av barnen borde vara det naturliga efter en skilsmässa om intemycket starka skäl mot det föreligger.4.1 FöräldrautbildningTillgången till föräldrautbildning varierar i olika delar av landet. Iekonomiskt svåra tider är det lätt att nedprioritera förebyggande insatserav det slaget. Föräldrautbildning kan innehålla olika delar sominformation om barns utveckling, hur man praktiskt sköter barnen ochhur man får en positiv och trygg relation till barnet. Ett viktigt område ärhur relationen mellan föräldrarna påverkas. Det är påfrestande förrelationen när det första barnet kommer. Barnet kräver uppmärksamhetoch tar mycket av den tid paret tidigare haft tillsammans. Den typ avrelationsproblem som då uppstår går ofta att förebygga genom samtaloch information.Att bli medveten om hur värderingar, könsroller och mönster förmedlas tillbarnen genom hur man uppträder i vardagen är en annan viktig del avföräldrautbildningen.Föräldrarna är utan jämförelse de viktigaste förebilderna för sina barn.Genom att underlätta och hjälpa föräldrarna gör vi den största insatsen förbarnen. På många platser i landet har olika former av föräldrautbildningutvecklats med gott resultat. Vid sidan om det positiva arbete som utförs vidmånga mödravårds- och barnavårdscentraler förekommer till exempelsamtalsgrupper för nyblivna föräldrar inom studieförbundens ram. Dessagoda exempel bör aktivt spridas genom exempelvis seminarieverksamhet.4.2 FamiljerådgivningFamiljerådgivning förekommer oftast bara inför en eventuellseparation. Vi anser att familjerådgivning borde avdramatiseras och sessom ett naturligt återkommande inslag i ett parförhållande. Denromantiserade bild av samlevnad som utgår från att en relation som inteär konfliktfri inte är värd att satsa på måste överges. Konflikter ochlåsningar kan bearbetas och ibland behövs professionell hjälp. Även närett par bestämmer sig för att gå skilda vägar är det viktigt att konflikternabearbetas för att förhållandet till gemensamma barn ska bli såkonfliktfritt som möjligt under och efter separationen.5 Använd familjens egen kraftFamiljens kapacitet kan tas tillvara även när det finns svåra probleminom familjen. Det visar försöket med s.k. familjerådslag som pågår inågra kommuner.Familjerådslaget är ett möte där familj, släktingar och andra närståendeträffas och diskuterar vad som skulle vara bäst för till exempel ett barn elleren tonåring som har problem. De får tillsammans föreslå en handlingsplansom sedan godkänns av , som också får rollen att stödjafamiljen och övriga inblandade när det gäller att fullfölja det som de kommitöverens om. Det är familjen och inte socialarbetarna som är drivande iarbetet.Metoden har redan prövats med stor framgång i och NyaZeeland. Det har visat sig att familjen även om den har stora problem ofta vetbättre än experterna vad som är bäst för deras barn.Vi anser att försöksverksamheten bör utvidgas så att alla kommuner somvill får möjlighet att pröva modellen med familjerådslag.6 Föräldrarna måste få väljaFör oss kristdemokrater är det självklart att föräldrarna själva ska fåavgöra hur de vill ordna sin barnomsorg. Statens och kommunens uppgiftär att anpassa sig till familjens önskemål, inte styra familjens val.Fyrpartiregeringen inledde en förnyelse av familjepolitiken. Det förstasteget togs 1992 då dörrarna öppnades för alternativ inom barnomsorgengenom att den så kallade avskaffades.Det andra steget togs med beslutet om en barnomsorgslag som börjadegälla . Barnomsorgslagen ålade kommunerna att erbjudaplats i privat eller barnomsorg åt alla barn i åldrarna 1 t.o.m. 12år. För oss kristdemokrater var förutsättningen för barnomsorgslagen att denkopplades till möjligheten för föräldrarna att välja barnomsorg.Ett tredje steg för att förbättra barnomsorgen och göra den mer rättvis togsdärför när vårdnadsbidraget infördes . Syftet med vårdnads-bidraget är att förbättra småbarnsföräldrarnas möjligheter att kombinerayrkesarbete och omvårdnad om barnen på ett mer flexibelt sätt. Det utjämnarockså de orättvisor som finns mellan olika barnfamiljer genom att endast desom utnyttjar offentligt finansierad barnomsorg får samhällets stöd.Intresset för vårdnadsbidraget blev stort. I september månad 1994betalades vårdnadsbidrag ut till 167 185 familjer, eller av allafamiljer med barn mellan . Av de som fick vårdnadsbidraget tognästan ut hela beloppet, vilket innebär att de antingen hade privatbarnomsorg eller att föräldrarna skötte barnomsorgen själva. För de 30procent som inte valde vårdnadsbidrag förändrades ingenting. Trots attvårdnadsbidraget därmed är en reform som uppfyller ett så ovanligt kriteriumsom att den gör alla till vinnare utan att någon blir förlorare(paretokriteriet),valde socialdemokraterna av ideologiska skäl att avskaffa reformen.7 Kostnaden för barnomsorgenEnligt en färsk om stödet till barnfamiljerna betalar svenskastaten mer än något annat av de undersökta länderna i stöd tillbarnfamiljerna. Det finns alltså inte skäl att kräva ett utökat generelltstöd. Däremot finns det mycket goda skäl för att kräva en omfördelningav stödet så att en större del går direkt till föräldrarna, som sedan kanutnyttja det efter eget gottfinnande.En daghemsplats kostar för kommunerna.Småbarnsplatserna är betydligt dyrare. Det är ändå en sänkning jämfört med1991 som beror på att föräldrarna betalar en större del av kostnaden ochatt det genomsnittliga antalet barn per anställd utökats.Det svenska daghemssystemet är utformat så att de som lämnar sina barnfrån så låg ålder som möjligt och utnyttjar daghemmen så många timmar omdagen som möjligt får de största subventionerna. Eftersom just dettabeteende dessutom betraktas som det enda önskvärda leder det till högefterfrågan och därmed till mycket höga kostnader för samhället.Ett mer flexibelt system där fler föräldrar, som själva inget hellre vill, harmöjlighet att förlänga föräldraledigheten något och där fler om de vill kanvälja andra barnomsorgslösningar än heltid på daghem skulle inte baraförbättra för de enskilda familjerna utan också för de hårt skuldtyngdakommunerna.Vi kristdemokrater anser fortfarande att ett vårdnadsbidrag lika stort föralla barn, som utbetalas direkt till föräldrarna, är ett enkelt och bra sätt attkomma tillrätta med de snedvridande effekter som dagens system innebär.Dessutom har vi tidigare krävt att det familjepolitiska stödet tillbarnfamiljerna ska bli föremål för en bred översyn. Inte minst därför att debesparingar som är nödvändiga inom systemet ska bli fördelningspolitiskträttvisa. Regeringen har uttalat stöd för detta krav, men oss veterligt haringen kommitté för detta ändamål tillsatts. Det bör göras omgående.8 Regeringens nedskärningar av stödet tillbarnfamiljernaSedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har däremot ett antalnedskärningar genomförts som lett till kraftiga försämringar för defamiljer som har de lägsta disponibla inkomsterna. En minskning avflerbarnstilläggen och inga nya tillägg alls . Sänktabarnbidrag för alla. Reglerna förbostadsbidrag förändrade till barnfamiljernas nackdel. Sänktersättningsnivå till av SGI för föräldra- och havandeskapspenningoch tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Allt detta hargenomförts utan en genomgripande analys av vilka fördelningspolitiskakonsekvenser det lett till.Vi kristdemokrater har motsatt oss flera av dessa förändringar och anvisatalternativa besparingar vilket utvecklas vidare i vår budgetmotion.9 Rätt till tjänstledighet i tre årI samband med att vårdnadsbidraget avskaffades togs även möjlighetentill tjänstledighet bort. De ekonomiska argument som användes motvårdnadsbidraget var inte relevanta och kan betecknas som svepskäl föratt slippa ta en ideologisk diskussion. När det gäller rätten tilltjänstledighet under efter barnets födelse går det inte ens att hävdaatt anledningen är att den reformen belastar statskassan. Det finns baraett skäl att hindra de föräldrar som vill förlänga tiden tillsammans medbarnen, nämligen att den politiska målsättningen är att alla vuxna, oavsettvilka förhållanden de lever under och oavsett hurarbetsmarknadssituationen ser ut, ska förvärvsarbeta. Vi hävdar tvärtomatt det är nödvändigt att öppna för mer flexibla lösningar som utgår frånbarnens behov och föräldrarnas egna önskemål. Därför är det ettminimikrav att denna rätt till tjänstledighet finns. Dessutom bör lagligrätt att gå ner till halvtid under barnens förskoleålder införas. En sådanrätt skulle underlätta till exempel job-sharing, dvs. att båda föräldrarnaväxlar mellan förvärvsarbete och barnomsorg och avlöser varandra.I avvaktan på den familjepolitiska utredningen, som regeringen aviserat,kräver vi att vårdnadsbidraget i den form det hade före den 1 januari 1995samt rätten till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader återinförs.Detsamma gäller rätt till tjänstledighet fram tills dess barnet är , samträttatt arbeta halvtid under barnens förskoleålder.10 Kommunalt vårdnadsbidragMöjligheterna för kommunerna att tillmötesgå föräldrarnas önskemål närdet gäller barnomsorgen har generellt sett ökat de senaste åren.Fortfarande saknas dock möjligheten för kommunerna att stödjabarnomsorg i det egna hemmet om den sköts av någon av barnetsföräldrar. Det enda undantaget är, efter utslag i regeringsrätten, omföräldern är anställd som dagbarnvårdare.Principen om det kommunala självstyret är en viktig del av den svenskademokratin. Kommunerna är sinsemellan olika och har därför olikaförutsättningar och delvis olika behov. Samtliga måste dock uppfylla de måloch följa de lagar som staten beslutat skall följas.Om det ska vara möjligt är det nödvändigt att undanröja de hinder somidag finns för kommunen när det gäller att leva upp till statens krav. Debehöver handlingsfrihet för att kunna möta både statens krav ochkommuninnevånarnas behov.Alla familjer ser inte likadana ut. finns två vuxna, ibland en. En delförvärvsarbetar, andra studerar. Somliga jobbar heltid andra deltid. Vissa harnio-till-fem-jobb, andra har oregelbundna arbetstider. Många barnfamiljerbor i glesbygd utan kommunikationer och utan kommunalt daghem inärheten av hemmet.För att kommunerna ska kunna leva upp till barnomsorgslagens intentioneranser vi att de i samråd med föräldrarna borde få möjlighet att betala utersättning direkt till de föräldrar som har svårt att utnyttja kommunalbarnomsorg eller som anser att de kan lösa barnomsorgsfrågan bäst själva.11 Översyn av det offentliga stödet tillbarnfamiljernaDen totala samhällskostnaden för familjestödet är mellan 70 och 80miljarder kronor.Som tidigare nämnts har vi kristdemokrater förordat en översyn av hela detekonomiska stödet till barnfamiljerna. Det gäller barnbidrag inkl.flerbarnstillägg, föräldraförsäkring och kostnaderna för den offentligabarnomsorgen Ett syfte är att få en helhetsbild av det samlade stödet ochdärmed ett bättre underlag för vad eventuella förändringar i någon del avsystemet leder till. Ett annat syfte bör enligt vår mening vara att ge föräldraroch vårdnadshavare större inflytande över hur resurserna används.Regeringen bör omgående inleda den utlovade översynen.12 BarnbidragI har vi haft generella barnbidrag . En avutgångspunkterna har varit att utjämna inkomster mellan familjer medoch utan barn.Det nuvarande barnbidraget uppgår efter regeringens senaste nedskärningtill per barn och år. Därutöver lämnas i vissa fallflerbarnstillägg. I fördelningspolitiskt syfte kompletteras barnbidraget medett behovsprövat bostadsbidrag. Bostadsbidraget är konstruerat så att detinnehåller en del som är knuten till antalet barn i familjen och en del som ärknuten till familjens bostadskostnad.Regeringens försämringar av barnbidragen har drabbat alla lika, oavsetthur deras ekonomiska situation sett ut för övrigt. Värst har familjer med lågainkomster och familjer med flera barn drabbats. Det kan vi kristdemokraterinte acceptera. En självklar princip bör vara att ingen familj ska behöva sökasocialbidrag enbart på grund av att man har barn.Vi har därför istället för en generell sänkning av barnbidragen med 110kronor per barn och månad föreslagit en sänkning med . Av dettahar pengar förts över till den barnrelaterade delen av bostadsbidraget så attfamiljer med låga inkomster och flerbarnsfamiljer kompenserats förbarnbidragssänkningen den vägen. Alltså i praktiken en behovsprövning avbarnbidraget.Det är angeläget att den aviserade översynen av familjestödet kommerigång. Den bör också belysa effekterna av åtgärder som beskattadebarnbidrag, skattereduktion, behovsprövade barnbidrag och förstärkt stöd tillfamiljer med små barn.13 Ändrade betalningstider för barnbidrag,bostadsbidrag och bidragsförskottTidigare betalades barnbidrag, bidragsförskott och särskilt bidrag förvissa adoptivbarn ut den 20 och bostadsbidrag den 25 i . Detfanns en tanke med detta. För familjer med så små marginaler att de intehar möjlighet att ha ens den minsta buffert skulle barnbidraget fungerasom en sådan buffert genom att det betalades ut före lönen.Regeringen har fr.o.m. ändrat utbetalningsdagarna såatt samtliga bidrag nu betalas ut den 27 . För att uppnå enmycket marginell engångsbesparing har regeringen valt att utsätta mångabarnfamiljer för ytterligare press i slutet av . Detta beslut tyderpå att regeringen har dålig insikt om den verklighet som många barnfamiljerlever i.Vi kristdemokrater kan inte acceptera den typen av besparingar ochföreslår därför att barnbidrag, bostadsbidrag och bidragsförskott fr.o.m. den 1januari 1997 åter ska betalas ut den 20 varje månad.14 FlerbarnstilläggSänkningen av flerbarnstilläggen från , en besparingför staten på , innebär i praktiken enövervältring av kostnader på kommunerna eftersom många familjer medflera barn i ökad utsträckning kommer att hänvisas till socialbidrag. nå en besparing på detta område är det både bättre och mera rättvistatt återinföra en kompensation i bostadsbidragen. Flerbarnstilläggen börvara relaterade till barnbidraget. av barnbidraget för tredjebarnet och för fjärde och följande barn.15 BostadsbidragetSom tidigare nämnts vill vi att en del av det allmänna barnbidraget försöver till det behovsprövade barnrelaterade bostadsbidraget. För några årsedan sattes ett tak i bostadsbidragssystemet vid tre barn i familjen. Vianser dock att bidraget bör gälla alla barn i familjen. Därutöver föreslårvi en ytterligare höjning från fjärde barnet för att kompenseraförändringen i flerbarnstilläggen.Vi har också motsatt oss de genomförda regelförändringarna sominnebär att bostadsbidragen nu är individrelaterade. Ju ojämnareinkomstfördelningen är i en familj med två makar desto mer minskarbostadsbidraget. De som valt eller på grund av brist på jobb tvingats att avståfrån arbete eller förkorta sin arbetstid straffas av regeringen med sänktbostadsbidrag. Det naturliga är att bostadsbidraget utgår från bostadsytan ochdet antal personer som ska leva på den.16 EnsamföräldrarAndelen familjer som består av ensamstående med barn är cirka 18procent av det totala antalet barnhushåll (avensamstående föräldrar är män). Begreppet ensamstående förälder fårmånga att tänka på en grupp som har det svårt, både ekonomiskt ochsocialt, och där barnen på något självklart sätt får en dålig start i livet.Denna syn måste vi lämna bakom oss. Den har sin historiska förklaring iatt ensamma mödrar utsatts för ett fördömande frånsamhällets sida.Begreppet ensamförälder stämmer dessutom sällan med hur verklighetenser ut. I statistik räknas den som är ensam om det vardagliga föräldraansvaretsom ensamförälder. Man räknas som ensamstående även om föräldrarna hargemensam vårdnad om sitt barn. Den förälder som barnet är mantalsskrivenhos räknas som ensamförälder. Den som flyttar ihop med en ny man ellerkvinna räknas inte längre som ensamstående.Som ensamförälder känner man sig ofta otillräcklig. Att ensam uppfyllaalla krav som ställs på en som förälder är inte lätt. Man förutsätts vara densom älskar, tröstar, sätter gränser, uppmuntrar och stödjer, somman kanske har ett krävande förvärvsarbete och dessutom ensamt ansvar förallt praktiskt hemarbete. Många klarar det utmärkt men stöd, kontakt medandra i samma situation, vila och avlastning är ändå nödvändigt för de flesta.För den som inte har släktingar eller något annat nätverk kan det varanödvändigt att få en stödperson/familj. Någon man kan tala med inte baranär det är problem utan även när det är glädjeämnen eller när man behövernågon att rådfråga eller diskutera med. Jourhavande dagmamma/barnvaktkan vara en lösning eller nätverksgrupper som utgår från bostadsområden.Det viktigaste är att det ses som naturligt att alla föräldrar, men framföralltensamstående föräldrar, behöver mänskligt och praktiskt stöd.Alltför länge har de ensamståendes behov enbart fokuserats på ekonomiskhjälp. Den ekonomiska hjälpen är naturligtvis fortfarande nödvändig förmånga och behovet har ökat . Men behovet av mänskligtstöd och praktisk hjälp måste lyftas fram mer och leda till konkreta åtgärder.17 Nivån i föräldraförsäkringenFöräldraförsäkringen har, enligt regeringens förslag, sänktstill av SGI, med undantag av de som är avseddaför mamman respektive pappan. förslås att även dessa månader skasänkas till . Även vid vård av sjukt barn är ersättningen 75procent.Familjer är olika och har olika förutsättningar. För en del är en sänkning avnivån knappast märkbar medan den för andra, som lever med småmarginaler, är oacceptabel. Vi kristdemokrater anser ändå att man böreftersträva en så enhetlig konstruktion som möjligt. Vårt förslag är därför attnivån ska vara av SGI över hela linjen.18 Bidragsförskott blir underhållsstödVi kristdemokrater har tidigare krävt en uppskärpning av reglerna när detgäller bidragsförskott. Betalningsbenägenheten från deunderhållsskyldiga har länge varit mycket låg. Enbart av dembetalade till exempel . Staten har fått stå förresten.