mot · GK02T917 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningDet är i hög grad 90-talet som blivit årtiondet för IT. Dettaårtionde då det mytomspunna informationssamhället ser utatt bli verklighet. Informationstekniken, eller IT som detförkortas, omfattar mycket och har olika innebörd för olikamänniskor. IT uppfattas både som möjlighet och som hot.Vilka konsekvenser utvecklingen får kan ingen förutse. Från att ha varit enteknik som effektiviserat verksamhet är IT på väg att förändra hela samhället,en förändring som kommer att bli mycket svår att styra och kontrollera. Detkan till och med bli meningslöst att försöka reglera utvecklingen eftersom detär hart när omöjligt att genomdriva efterlevnaden av reglerande lagar.De människor som lär sig använda IT kommer att kunna röra sigelektroniskt över hela världen och köpa och sälja varor eller tjänster, flyttasitt kapital, publicera sina åsikter, söka efter jobb, leta efter likasinnadeellervärva medlemmar till en förening. Allt med hjälp av en datorutrustning isamma prisklass som en bättre TV och ett nätabonnemang. Det enda enövervakande myndighet kan se är en ström av ettor och nollor.Denna tillgänglighet för var och en kommer att leda till helt nya ochöverraskande sätt att fungera i samhället som det öppnar upp för enny form av kriminalitet.De som däremot inte lär sig tekniken kan riskera att stå utanför på ett sättsom närmast kan liknas med att vara analfabet i dagens samhälle.Hot och möjlighetHoten och möjligheterna är många men finns där inom allaområden. Kommer IT-utvecklingen att leda till en globalsvart handel eller en ny lönsam världsmarknad? Kommer detatt leda till att alla pengar flyttas till skatteparadis elleruppstår en ny internationell samverkan? Kommerarbetsmarknaden att bli helt oreglerad eller ger utvecklingenfler jobb? Kommer laglösheten att sprida sig eller kommerrättssäkerheten att öka och brottsbekämpningen bli mereffektiv? Är utvecklingen slutet för demokratin eller kommermedborgarnas inflytande att öka?Ja, frågorna är betydligt fler än svaren. Det är därför oerhört angeläget attsyna och diskutera konsekvenserna av IT-utveckling för att få en bild av hurman som människa ska förbereda sig och hur samhället ska agera. Mångamenar att utvecklingen nu befinner sig i ett kritiskt läge där felaktiga elleruteblivna beslut kan göra verklighet av hoten och begränsa möjligheterna.Saknas den rätta insikten finns också en risk för drastiska beslut somäventyrar grundläggande fri- och rättigheter. Rätt beslut kan däremot leda tillett samhälle i vilket människor kan utnyttja de positiva sidorna av IT.LagarStatens roll i IT-samhället måste vara klart avgränsad.Statens huvuduppgift är att se till att tydliga och klaraspelregler skapas för alla aktörer och att dessa lagar ochregler harmoniseras på internationell nivå.Därutöver bör staten visa gott föredöme, exempelvis genom att själv ipraktiken ha en väl fungerande IT-användning i alla myndigheter. Staten börockså se till att myndigheter och andra offentliga institutioner själva finnstillgängliga elektroniskt i olika, på marknaden vanligt förekommande,format.Förtroendet för vårt rättsväsende kommer att minska om vi inte ser till attlagstiftningen förmår hantera den nya situation som IT innebär. Mångakommer också att utsättas för mycket obehag och få sin integritet kränktunder de år som vi för IT-området saknar en rättsordning som är anpassad tilldagens verklighet.MedianeutralitetÖverhuvudtaget måste lagar vara så pass medianeutrala sommöjligt. Exempelvis så ska integritetsskydd gälla oavsett omdet rör tryckta media, etermedia eller datamedia. Lagarbaserade på det synsättet blir därmed automatiskt merhållbara över tiden.I och med de utsuddade nationsgränserna som IT medför är det viktigt medinternationella överenskommelser. Men tills bra internationella överens-kommelser träffats, är det både önskvärt och möjligt att täppa till de värstaluckorna. Ett sådant exempel är barnpornografin. På grund av att det är sågott som omöjligt att stoppa spridningen, är det nödvändigt att kriminaliserainnehavet av barnpornografiska verk i varje enskilt land.Vi kristdemokrater beklagar att det än så länge inte har varit möjligt att fåett tydligt beslut om totalförbud mot innehav och spridning av barnporno-grafi.Det är i detta sammanhang viktigt att stryka under att censur av Internetinte kan komma i fråga. Införande av censur skulle vara samma sak som attöppna alla brev och paket som skickades med vanlig post eller avlyssnatelefonsamtal.Personlig integritet är absolutVi måste slå fast att den personliga integriteten är absolut.Sekretessbelagd information ska skyddas effektivt. Likvälsom offentlig information ska vara offentlig skasekretessbelagd information vara säker mot obehörigtillgång. Oavsett om det försvårar ellerinte.I är det tillåtet för alla att kryptera information. Denna rätt ärsjälvklar och får inte förhandlas bort. Dessutom behövs säkra system för atthantera åtkomsten till sekretessbelagd information inom den offentliga sek-torn.FöretagandeIT och verksamheter som förutsätter IT skapar tusentals nyaarbeten i . Detta utgör en betydande ochsannolikt dominerande del av den industriellasysselsättningstillväxten i landet . Ändå representerardetta blott en liten del av de möjligheter som finns och somskulle kunna tas tillvara.Ett allvarligt problem är att en stor del av tillväxten koncentreras till ettenda företag - . Det företaget möter nu en helt ny typ av konkurrens.Från att ha konkurrerat med likartade företag inom områdena publik telefonioch mobiltelefoni, möter man nu också konkurrens från företag med rötter iutrustning för lokala datanät. Dessa företag verkar i den typiska småföre-tagarkultur som råder inom dataindustrin, där mängder med företag startarvarje dag. De flesta går under, men ett fåtal lyckas. Vissa av dessa växer ochblir stora, medan andra köps upp av andra små eller medelstora företag, därinnovationerna snabbt integreras i större produktfamiljer. Denna organisa-tionsform har i dataindustrin ofta visat sin överlägsenhet gentemot monoli-tiska storföretag.Utvecklingen inom IT-området möjliggör nu för företag att i stort settförlägga hela, eller delar, av sin verksamhet vart som helst i världen. För deländer som inte ser denna verklighet kan konsekvenserna bli förödande.Småföretagarfrågorna är inte specifikt IT-anknutna. De måste behandlas isina sammanhang. Inom IT-området är det dock än mer nödvändigt än påandra håll att vi snabbt får igång ett brett småföretagande.I och med IT möjliggörs i bred omfattning distansarbete. Arbetsrätts- ochförsäkringsförhållanden vid distansarbete är oklara. Det är därför bra att enöversyn av lagstiftningen inom detta område nu inletts.I det livslånga lärandet har IT en given plats. Den största tryggheten människa som under hela sitt yrkesverksamma liv känner att hon har enkompetens som efterfrågas. IT möjliggör för envar att vidareutveckla sinkompetens både som en del av arbetet och . Individens kompe-tensutveckling ska i första hand styras av individen själv. Detta både höjermotivationen, sänker kostnaden och förbättrar resultatet.Elektronisk upphandlingDen offentliga sektorn måste framöver göra all upphandlingelektronisk. Därmed sparas pengar, nya flexibla arbeten kanskapas och mindre företag ges bättre möjligheter att kommain på marknaden. All upphandling måste dock ske på sådantsätt att även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud.Sund näringspolitikÖverhuvudtaget ska staten inte ha någon speciellnäringspolitik för IT-området. Grunden måste vara enallmänt sund, företagsvänlig näringspolitik. Staten ska somtidigare nämnts endast lägga fast spelreglerna för aktörernainom området.Sälj Telia1993 avreglerades telemarknaden. Men som allaavregleringar, kräver dock även denna ett visst mått aveftervård. Telelagen lämnar stora och viktiga luckor när detgäller att åstadkomma en sammanhållen infrastruktur.Medlet för att fylla dessa luckor var den konkurrenslag somträdde ikraft med telelagen. Men denna samverkanmellan telelag och konkurrenslag fungerar inte.Konkurrensverket har mottagit ett stort antal anmälningar mot förmissbruk av dominerande ställning, men inte avgjort ett enda fall. Däri-genom berövas de klagande också den självklara rätten att överklaga.Konkurrensverket och är eniga om att försvårarsamtrafiken mellan olika nät, men träter om vem som borde göra vad för attleva upp till lagstiftarens intentioner. I denna situation sviker regeringengenom sin handlingsförlamning.Effekten är att vi håller på att få två separata telenät dels Telias nät, delsettnät av nät för alla andra operatörer. Detta andra nät byggs rikstäckande medBanverkets, Svenska Kraftnäts och nät som stomme och medkommunala nät i samverkan med en lång rad nya teleoperatörer som produ-cerar alla de nya teletjänster som IT kräver.Telia spelar ett högt spel med sin strategi att försvåra det rationella sam-utnyttjande som telelagen föreskriver. När den alternativa infrastrukturen välfinns på plats kan värdet av Telias nät komma att sjunka. Bland annat avdetta skäl bör staten påbörja en utförsäljning av aktier i i samband medatt en nödvändig ökning av det egna kapitalet åstadkoms via aktiemarknaden.Förändrad arbetsmarknadoch socialförsäkringssystemArbetslivets organisation förändras radikalt av IT. De storamonolitiska organisationerna bryts sönder eller konkurrerasut av grupper av småföretag i samverkan. IT ger dessa småföretag storföretagens fördelar, utan att belasta dem medderas nackdelar.Denna omdaning från storskaligt till småskaligt förändrar förutsättningarnaför många av de fundament den svenska välfärdsstaten vilat på. Att basera desociala skyddsnäten strikt på inkomsten blir mer komplicerat när allt flerarbetar med uppdrag där betalningen sker per levererad tjänst (som en artikelsom skrivs av en frilansjournalist) och där arvodet kan varieratiofalt eller mer. Ena dagen gör man ett uppdrag och tjänar 5 000 kronor.Nästa dag hjälper man en bekant att packa kartonger och tjänar kanske bara500 kronor. Tredje dagen är man sjuk. Hur ska då sjukpenningen beräknas?Att basera statens inkomster på uppgifter från arbetsgivare kommer att bliallt svårare när allt större del av de ekonomiska transaktionerna antingen blirmellan individer (som privatpersoner och/eller egenföretagare) eller mellansmå företag i olika länder. Möjligheterna att på olika sätt undgå att betalaskatt riskerar att öka betydligt snabbare än statens möjligheter att driva in deskatter beslutat om.Detta är inte någon fråga om politisk vilja eller ambition, det är en faktiskutveckling som ligger utanför statens kontroll. Det är inte svårt för en ekono-misk rådgivare, en reklamtecknare, en författare, en jurist eller en arkitektattdriva sin rörelse elektroniskt genom en firma i ett av otaliga skatteparadismen ändå sitta i och utföra arbetet. Det är inte svårt för en post-orderfirma att göra transaktionerna via andra länder på ett sätt som gör attendast en bråkdel av mervärdet kommer till svensk beskattning, även omvaran både tillverkas och konsumeras här och aldrig lämnar svensk mark.Effekten av IT håller på att i grunden förändra både förutsättningarna förtrygghetssystemen och statens möjligheter att få stora intäktermed dagens uppbördssystem. Förändringarna kommer gradvis, så vi lär intese dramatiska effekter från till ett annat. Dagens statsfinansiellaproblem gör det dock nödvändigt att redan nu grundligt analysera de effekterIT och de därpå följande förändringarna i arbetslivets organisation ochstruktur kan få.En statlig utredning bör tillsättas som i första hand kartlägger konsekven-serna av den utveckling som pågår och som med rimlig säkerhet kanförväntas . Först när en sådan kartläggning före-ligger bör man ta ställning till vilka stukturella åtgärder som kan blinödvändiga.UtbildningIT, som till stor del är baserad på datoranvändning, harutvecklats mycket snabbt. Över hela världen byggerkommunikationer, utbildning och forskning alltmer på dennateknik. Det gör det nödvändigt att ge eleverna betydligt bättrekunskap om och färdigheter i att utnyttja alla de möjlighetersom IT ger.Användning av IT i undervisningen kan troligen både förbilliga ocheffektivisera undervisningen. Än viktigare är att datorerna ger möjligheter tillmer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöverlämna klassgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskildspråkträning i både svenska och hemspråk. Det kan gälla elever med läs- ochskrivsvårigheter eller med behov av extra övning i till exempel matematik.Det kan också gälla elever som befinner sig långt efter eller långt före sinakamrater.Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mertid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan motomvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längrebegränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakterskapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripandeförändring av undervisningsformerna.IT möjliggör nya kontaktmöjligheter för elever och lärare. Genom attexempelvis ge alla en egen e-postadress kan man utbyta tankar och erfaren-heter med andra elever och lärare över hela världen. Utlandssvenskars barnfår med IT en helt annan möjlighet att hålla kontakten med andra svenskaelever. Exempelvis bedriver Sofia-skolan i distansundervisningmed svenska elever över hela världen.Om datorer utnyttjas som läromedel redan från tidiga år, finns inte hellernågot behov av särskild dataundervisning. IT ska vara ett naturligt led iskolans strävan att uppfylla läroplanens mål i olika ämnen.Staten har exempelvis aldrig haft synpunkter på om man inom skolan skaanvända svart tavla med kritor, whiteboard med tillhörande pennor ellerblädderblock och spritpennor. Staten ska tala om för skolan vad eleven skakunna då hon lämnar skolan, inte hur undervisningen ska bedrivas.Att skolan snabbt kommer igång med datorbaserad utbildning är inte minstviktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnadernamellan elever med och utan kunskap i hur IT kan utnyttjas leder till nyakunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter i framtiden.Förändrad lärarrollIT innebär att lärarens roll kommer att förändras.Auktoriteten kommer inte längre att kunna baseras på ettkunskapsövertag, i många fall kommer enstaka och iblandflertalet elever ha större faktakunskaper än läraren. Lärarenkommer i stället att behöva utveckla sin ledarkompetensbaserad på social träning, mognad och livserfarenhet.På sikt kommer varje lärare och varje elev troligen att använda en ellerflera egna datorer. Vägen dit bör styras av en väl genomtänkt plan för hurdatorerna på ett effektivt, ekonomiskt och mänskligt sätt blir ett hjälpmedel.Att utan eftertanke införskaffa ett stort antal datorer till en skola är dåligtförvaltarskap. Risken är att innan man lärt sig att effektivt utnyttja datorernaär de redan omoderna och måste bytas ut.Det är viktigt att alla skolor får del av teknikens nyheter. är detav yttersta vikt att ha ett antal spjutspetsar, som gärna använder tekniken påolika sätt. Det kommer att komma mängder av erfarenheter, både bra ochdåliga ur dessa spjutspetsprojekt. Vi bör alla minnas fiaskot med mängdlära imatematiken, för att förstå värdet av att i grunden pröva nya pedagogiskametoder innan de genomförs centraldirigerat och på bred front.Övergripande mål för skolanSkolan behöver en övergripande vision och ett konkret målför att kunna kraftsamla om dessa omvälvande förändringar.Visionen bör vara att varje individ i all slags undervisningska kunna utvecklas till sin fulla individuella potential, medhjälp av en kombination av mänsklig interaktion med lärare,studiekolleger och tekniska hjälpmedel.Ett konkret mål bör vara att alla elever som fyller 2010, ska hakunskaper och färdigheter som minst motsvarar godkänt studieresultat efterslutförda gymnasiestudier. Självfallet kan inga datorer i världen ge 16-åringarna den personliga mognaden och livserfarenheten som en 19-åringhar, men kunskaper och färdigheter kan bibringas både snabbare ocheffektivare.Högskola och forskningNär det gäller högskolan har IT på de flesta håll redan intagitsin naturliga roll som ett hjälpmedel bland andra. Statensuppgift är att stötta forskning inom området och lyfta framexempel på användning av IT. Detta för att påskynda ochunderlätta integreringen av IT i samhället.Exempelvis så skulle kunna få ansvar för att sprida informationom lyckade IT-satsningar i skolor så att rektorer och lärare kan få tips om hurtekniken kan användas. Det finns ingen anledning att uppfinna hjulet fleragånger.IT ger också stora möjligheter att klara ökningen av antalet studieplatservid högskolan på ett kostnadseffektivt sätt. Genom att bygga datanät medhög kapacitet till områden med studentbostäder, har man på flerauniversitetsorter kunnat utnyttja befintliga lärosalar effektivare.I har detta visat sig vara mycket problematiskt, eftersom maninte kunnat ena alla de högskolor i området, som skulle behöva kopplas motden gemensamma basen av studentbostäder.För en kostnad som motsvarar uppförandet av en handfull lärosalar, skulleman kunna ge nära tiotusen studenter bredbandig kommunikation medhögskolorna. skulle en utveckling av allt mer nätbaserad under-visning möjliggöra en kraftigt utbyggd distansutbildning.SunetSunet är ett datanät mellan universitet och högskolor iSverige, och spelar en viktig roll i Internets utveckling i vårtland. Internet har fått en mycket stor och snabbt växandekommersiell del. Därför minskar Sunet:s betydelse för andraän de högskolor som utgör dess huvudmän. För dessas behovkommer nätet dock att behöva uppgraderas betydligt underde närmaste åren.Huvuduppgiften för Sunet ska vara att verka som ett nationellt kunskaps-och kompetenscenter av yppersta slag. Dess viktigaste roll ligger i att som eninstitution, nära knuten till forskningens och utvecklingens framkant, verkaför att Internetkompetensen höjs inom stat, näringsliv och offentligförvaltning i , och i att stödja och fördjupa det alltmer nödvändigasamarbetet mellan de kommersiella Internetleverantörerna.MedborgarinflytandeTeknikens utveckling går med svindlande hastighet. Desom har förmågan att följa utvecklingen och delta i arbetetblir allt mer produktiva och relativt sett allt mer välavlönade.De får också ett allt större inflytande i samhällsdebatten.Samtidigt finns miljontals svenskar som aldrig utnyttjat endator och som därmed riskerar att isoleras från viktiga delarav samhällslivet.Det politiska samtalet måste bli betydligt mer lättillgängligt för medborgar-na oavsett om de har tillgång till dator eller ej. Politikerna och partiernamåste förändra sig och politiken måste ges tillbaka till människorna. Förstnär människor har verklig möjlighet att direkt ordna upp och lösa gemen-samma problem, reduceras politiken till greppbar omfattning.Genom att göra alla offentliga publikationer tillgängliga elektroniskt,direktsända riksdags- och fullmäktigedebatter, och göra fler sammanträdenöppna för allmänheten, ökar möjligheten för människor att delta i detpolitiska samtalet.Tillgång till dator och IT är sällan en ekonomisk fråga. Det finns hundra-tusentals begagnade datorer i vårt land som går att köpa för en mycket billigpenning, och som är fullt tillräckliga för lära sig tekniken och för att delta iden elektroniska samhällsdebatten. Det är mer en fråga om intresse ochmotivation.Det är därför oerhört viktigt att skapa intresse hos dem som saknarmotivationen att tillägna sig IT. Här kan offentliga myndigheter spela en storroll genom att agera lärare och handledare i stället för att bara lämna utuppgifter.Den som frågar efter en bok på bör få hjälp att finnainformationen i datorn, snarare än att bara få veta när boken kommer. Pådetta sätt hjälps förhoppningsvis även äldre människor in i IT-världen,som verksamheten kan förbättras och effektiviseras . Demedborgarkontor som byggs ut över hela landet, som ett resultat avkristdemokraternas regeringsarbete, kan spela en mycket viktig roll i dettasammanhang.Även inom IT-området ska riksdag och regering föregå med gott exempel.Sverige har sannolikt världens mest datoriserade parlamentariker. Tiden ärnu mogen att ta nästa steg, att låta den elektroniska informationen blihuvudmedlet och papperskopiorna bli det som utnyttjas i andra hand.Tryckta dokument bör dock finnas tillgängliga fördem som så önskar, både riksdagsmän och allmänhet.Papperslös hanteringInom förvaltningen bör papperslös ärendehantering blinormen, vilket både stärker offentlighetsprincipen och bidrartill ökad effektivitet. Det som behövs är generella rättsligaregler för elektronisk dokumenthantering inomförvaltningen. Myndigheterna lever i ett regellösttillstånd, och har tvingats söka sina egna vägar. Detta hotarbåde offentlighet och rättssäkerhet på ett oacceptabelt sätt.MyndighetersinformationsförsörjningVi har i en offentlighetsprincip att vara stolta över.Den utgör också ett effektivt skydd för medborgarna motmaktfullkomliga ämbetsmän och politiker.Offentlighetsprincipen måste ges en modern innebörd. Vikristdemokrater har krävt och kräver fortfarandeatt:- alla offentliga publikationer, som riksdagstryck, regeringens proposi-tioner, författningar och statliga utredningar skulle göras tillgängliga ipublika databaser utan kostnad efter offentliggörandet,-- alla nya offentliga handlingar i stat, landsting och kommuner ska kunnanås elektroniskt,-- alla historiska offentliga handlingar ska kunna nås elektroniskt,-- alla befintliga offentliga databaser ska göras tillgängliga på Internet. Dettainnefattar även sådana register som bil-, fastighets- och bolagsregistren,-- all offentlig information i elektronisk form ska vara kostnadsfri. Det skainte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredaktioner att aktivtsöka i offentlig information,-- samtliga offentliga förvaltningar och beslutande församlingar bör varamöjliga att nå via elektronisk post,-- riksdagsdebatterna sänds över Internet när tekniken så medger,-- i den mån det skulle upplevas som kränkande av den personliga integri-teten att all denna information blir tillgänglig, bör kriterierna för sekretessmodifieras och preciseras.-Användningen av IT inomden offentliga sektornDen offentliga sektorn utgör en mycket stor del av detsvenska samhället. IT:s utnyttjande i stat, landsting ochkommuner spelar därför en viktig roll av två skäl. Dels kanman som stora användare driva på utvecklingen på ett sättsom mindre organisationer inte kan, dels kan man göramycket stora besparingar som verksamhetensmåluppfyllelse ökar, om man använder tekniken på rätt sätt.Självklart ska den offentliga sektorn använda sig av IT eftersom det delsleder till effektivare och billigare verksamhet, dels möjliggör nya flexiblaarbeten, dels gör det möjligt för allmänheten att ta del av information ochkomma i kontakt med verksamheter.Hälso- och sjukvårdResursbehoven inom vården och omsorgen ökar lavinartat.Bland annat kommer andelen äldre med vårdbehov att framtill öka med sex till sju procent.Förutom mer pengar till vård och omsorg kan användningen av IT lösgöravälbehövliga resurser. Men IT ger även utrymme för personlig utvecklingbland personalen på våra sjukhus och vårdinrättningar genom att nya ochflexibla arbeten kan skapas.KulturDen svenska kulturskatten kan lätt göras tillgänglig för allavia IT om bara viljan finns. Den statligt ägda och förvaltadekulturskatten bör betraktas som offentliga handlingar ochdärmed göras tillgänglig för alla utan kostnad, i de fall dettainte strider mot upphovsrättsliga regler och avtal. Dettainnebär bland annat att stora delar av Radio, Film och bör göras tillgängliga som en del av den svenskakulturskatten.Därmed skulle användandet av svenskt originalmaterial vid mediapro-duktion öka, vilket i sin tur skulle stärka den svenska kulturen.