mot · GK02A415 · 1996-10-07 00:00:00 — Det inledande arbetet med strukturfonderna harkaraktäriserats av en mängd oklarheter och en tydligdominans av offentliga aktörer. Detta har inverkat menligt påmöjligheterna för enskilda företag att delta i arbetet medstrukturfonderna och att formulera projekt.Den grundläggande målsättningen med strukturfonderna, att skapa jobb,har därför ännu inte kunnat uppfyllas. I allt väsentligt beror de nuvarandebristerna i arbetet på att ännu inte uppfyller de kriterier som gällerförutnyttjandet av medel från strukturfonderna.Målgruppen skallinformeras på etttillfredsställande sättHittills har ansvariga myndigheter och ämbetsverk ägnatmera tid åt diskussioner om vem som skall ha makt ochinflytande för att dra egna fördelar av strukturfonderna (jobbi offentlig sektor) än att tänka på målgruppen (företagen)som skall skapa de riktiga jobben. Deinformationsinsatser som genomförts är broschyrersom var och en av de offentliga aktörerna producerat. Det ärförst en samordning skett och en diskussionförts om gemensamma informationsinsatser. I nulägetdiskuteras frågan och med hjälp av näringslivetsorganisationer planeras en nationell informationskampanj(enkel broschyr) som kompletteras med telefonrådgivningoch uppsökande verksamhet i företagen. Det är först eftersådana insatser som verkliga effekter av arbetet medstrukturfonderna kan påräknas.Minsta möjliga byråkratiskall användas iärendehanteringenDen svenska modellen, med många offentliga aktörer, varoch en med sina redovisningssystem, har försvårat enobyråkratisk handläggning av ärenden. I första hand har dettaåterverkat på de sekretariat och handläggande myndighetersom är ansvariga för respektive målområde eller del avmålområde.En annan komplikation är att de flesta program kombinerar sin finansieringgenom anslag från flera av . Även i sådana fall gällerolika krav på redovisning och rutiner vilket försvårar ytterligare. I takt medatt projektbeslut fattas tydliggörs byråkratiproblemet och det pågår f.n. ettintensivt arbete på alla nivåer för att förenkla och samordna administrativarutiner. är det sannolikt svårt för enskilda företag att ingå i ettprojekt utan att vidkännas stor belastning vad gäller den egna likviditeten. Deadministrativa förutsättningarna utgör således fortfarande påtagliga hinder förföretagen.Aktivt stöd för att skapaprojektDe ovan nämnda bristerna har inneburit att en liten del av deoffentliga resurserna ägnats åt att svara upp motkravet att ge aktivt stöd och vara bollplank i arbetet med attskapa nya projekt. Det är därför i första hand den offentligasfären som tagit initiativ och genom sin närhet tillbeslutsfunktioner och myndigheter skapat projekt. Detoffentliga har även fördelen av att vara koncentrerat i relativtstora enheter och med avsevärt mer tid till förfogande än vadsom är tillgängligt i det privata näringslivet. De flestamålprogrammen föreskriver samarbete mellan ett flertalföretag för att ett projekt skall kunna genomföras vilketytterligare stärker behovet av aktivt stöd till företag medidéer och förslag till projekt.I övrigt kan påpekas att det s.k. Partnerskapet inte utvecklats tillfreds-ställande. Den tydliga dominansen av offentliga aktörer ignorerar alltför oftanäringslivet och dess möjligheter att bidra med vettiga synpunkter i arbetet.Det kan tolkas som en ovilja att agera i samarbete med näringslivet.Det är EU-pengar som man söker för att genomföra ett projekt. Denkompletterande svenska offentliga finansieringen skall inte utgöra någothinder för ett bra projekt. Redan i samband med inträde i EUfastslogs i förhandlingar att den svenska medfinansieringen är tillgänglig ochkan tas i anspråk då EU-pengar beviljats.Alltför ofta framförs från myndighetshåll det omvända, att det är denoffentliga finansieringen som är viktigast att säkerställa och att det sedan ärnärmast självklart att det därtill läggs pengar från EU. Detta synsätt utgör ettytterligare hinder för enskilda företag.Det finns f.n. strömningar i det svenska offentliga systemet som arbetar föratt EU-pengarna skall inordnas i det offentliga stödsystemet och utgöra en deldäri. Det skulle innebära att tanken med näringslivet som initiativtagare inomramen för förskjuts från näringslivet i riktning mot deoffentliga aktörerna.Det finns flera skäl till att utvecklingen gått i den riktning som ovanbeskrivits. Olika aktörers traditioner, resurstilldelningar och prioriteringar.Alla goda krafter bör kunna samarbeta för att nå praktiska och merändamålsenliga resultat. En viktig åtgärd i det nu rådande läget är attförutsättningslöst utvärdera arbetsformer och insatser för att mot dennabakgrund kunna vidta åtgärder som balanserar initiativ och insatser frånoffentliga och det privata näringslivets aktörer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering avseende EU:sstrukturfonder i enlighet med vad som anförts i motionen.