mot · GK02A710 · 1996-10-07 00:00:00 — Nyanställning i samband med arbetstidsförkortning lider av efterkrigstidens största arbetslöshet. Iregeringsförklaringen skriver regeringen: "Att halveraarbetslösheten är regeringens främsta och allt annatöverskuggande uppgift. skall den öppnaarbetslösheten vara högst ." Få om ensregeringen själv tror på möjligheten att klara dennagigantiska uppgift. måste arbetslösheten bringasner till nivåer som arbetsmarknadsmyndigheter och andraaktörer kan klara av att fylla med arbetsmarknadspolitiskavälriktade insatser.Såväl den öppna som den totala arbetslösheten stiger månad för månad ijämförelse . Regeringen skriver i regeringsförklaringen attunder 1994 och startades över 50 000 nya företag i . Vad värreär att nystartandet sviktar och startades endast 20 000 nya företag.Skall undvika att drabbas av ett tvåtredjedelssamhälle krävs att allamedverkar med uppslag och idéer för att bidra till en minskning av arbetslös-heten. Vi kan inte stillatigande åse hur hela ungdomskullar ställs utanför denreguljära arbetsmarknaden som den äldre, , inte hellerefterfrågas på arbetsmarknaden.Förutom åtgärder som gör det billigare att anställa, en reformering avarbetsrätten, bättre fungerande lönebildning, effektivare arbetsmarknads-politik och fortsatta utbildnings- och fortbildningsinsatser måste ytterligarevägar prövas. Regeringen bjuder i regeringsförklaringen in hela svenskafolket till gemensamt ansvarstagande.Många frågar sig om en arbetstidsförkortning kan vara ett verksamt medelmot arbetslösheten, om det verkligen krymper arbetslösheten. Bevis saknasenligt motståndarna. finns ett antal exempel såväl i som iövriga som både visar på ökad lönsamhet, ökad produktion ochbibehållen lön. Exempel finns också från vården där kortad arbetstid givitminskad sjukfrånvaro och färre arbetsskador. Även om en arbetstids-förkortning inte löser den totala arbetslösheten så måste alla vägar prövas.Alla goda uppslag måste värderas. Alla stenar måste vändas på i kampen motarbetslösheten.Politikerna har till uppgift att tillhandahålla redskapen för parterna påarbetsmarknaden. Nuvarande lagstiftning på arbetsmarknaden fyller inte dekrav som ställs på dagens arbetsmarknad.Regeringen bör ges i uppdrag att hitta lösningar som öppnar förförhandlingar mellan arbetstagare och arbetsgivare syftande till arbetstids-förkortningar som leder fram till nyanställningar.Riksdagen bör vidare ge regeringen i uppdrag att skyndsamt tillsätta enutredning som kommer med förslag till en lagstiftning som öppnar förförhandlingar på lägsta nivå inom respektive företag.Lagstiftarens uppgift kan i princip begränsas till att skapa enförhandlingslag. En sådan lag kan stimulera till ett förhandlingsresultat pådet lokala planet, som syftar till nyanställningar.I lagen bör följande frågor få sin lösning:1. Vem kan påkalla förhandling? Till vem skall förhandlingspåkallan rik-tas?2. Vilka parter skall förhandla?3. Skall förhandlingarna omfatta ett helt företag eller bara vissa personal-kategorier eller turordningskretsar?4. Hur skall förhandlingarna gå till? Vem skall utses till ordförande?Vilka har rösträtt?5. Vad händer om en part vägrar att förhandla?6. Hur skall ett förhandlingsresultat dokumenteras?Lagen kan till vissa delar göras dispositiv och mer eller mindrelångtgående.Utredningen bör kunna inhämta ingredienser från såväl den arbetsrättsligalagstiftningen (MBL) som lagen om företagsrekonstruktioner. Det tordeligga i de fackliga organisationernas intresse att få vara förhandlingspåkal-lande part eftersom facket har ett intresse inte bara av dem som redan äranställda utan också av att arbetslösheten kan begränsas inom respektivebransch.När ett förhandlingsforum etablerats finns möjligheter för lagstiftaren att ien särskild lagstiftning stimulera förhandlingsresultatet genom skatte- ochavgiftsmässiga "morötter". I lagen bör sannolikt också regleras frågan omvarje enskilt förhandlingsresultat på något sätt skall offentligt sanktionerasför att "moroten" skall utfalla. Där bör staten ha möjligheten att som villkorför sådan stimulans ställa krav på viss lönebonus till de arbetstagare som gårner i arbetstid för att bereda andra arbete.Ett konkret exempel på en framförhandlad arbetstidsförkortning mednyanställningar skulle kunna se ut på följande sätt: I företaget finns 15anställda på heltid. Alla går ned till 80 procents deltid. Fyra personer ny-anställs på deltid. De anställda får lönebonus. (ett aktiebolag) ges i den situationen rätt till skattefrivinstut-delning på ett underlag bestående av heltidslöner för alla anställda.Förutsättningarna för en förhandlingslag som leder till arbetstidsförkortningoch nyanställningar bör snabbutredas. Den bör förslagsvis prövas i fem åroch därefter bör dess effekter utvärderas. Detta bör som sinmening ge regeringen tillkänna.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förhandlingslag om nyanställning i samband medarbetstidsförkortning.