mot · GK02A428 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningDen regionala problembilden har förändrats över tiden.Under 1960-talet dominerade glesbygdsproblemen. Påglesbygden var stora delar av befolkningen sysselsatt inomjord- och skogsbruk som rationaliserades kraftigt. Enomflyttning skedde från glesbygd till städer, frånprimärnäringarna till industrisektorn. Regionalpolitikensuppgift var att bidra till moderniseringen avnäringsstrukturen i svaga regioner.Under 1970-talet bromsades utflyttningen upp, men de inomregionalaobalanserna var fortfarande stora. Städerna fortsatte att växa medanlandsbygden avfolkades. Nya regionala problem dök upp, som exempelvisneddragningar av varvsindustrin och gruvindustrin och strukturomvand-lingen inom stålindustrin i framför allt Bergslagen. De regionala effekternaav den pågående strukturomvandlingen motverkades delvis av en snabbutbyggnad av den offentliga sektorn.Under 1980-talet stannade tillväxten av inom den offentliga sektorn vilketbidrog till att göra strukturproblemen synliga. Tidsbegränsade regional-politiska åtgärdspaket genomfördes med avsikt att genom en koncentreradsatsning lösa strukturproblemen. Underhögkonjunkturen framstod den regionala problembildensom koncentrerad kring inlandsproblem. Regionalpolitiken inriktades på attkompensera framförallt norra befolkning och näringsliv förlägesnackdelar som långa avstånd och små lokala arbetsmarknader.Nu, när vi passerat mitten av 90-talet, har avsaknaden av regionalpolitiskahänsynstaganden varit tydlig när den socialdemokratiska regeringentillsammans med presenterat sparpaket efter sparpaket. Denregionalpolitiske forskaren har beskrivit det som att man nuraserar den regionalpolitik som byggts upp . Vissa regioner hardrabbats extra hårt av bantningen av den statliga budgeten. ,och i norr samt och i söder ärmest utsatta. Men också kommunerna i Östergötlands kustområden, ÖstraSkåne och Siljansregionen är exempel på områden som fått betydandeproblem beroende på bristande hänsynstaganden till regionala effekter avnedskärningspolitiken. Sysselsättning, servicekvalitet och framtidsutsikterför dessa områden har försämrats. Regeringens och förslag tillkraftiga nedskärningar i försvarsbudgeten innebär ytterligare svårigheter urregionalpolitiskt perspektiv. Sammanfattningsvis kan man säga att denstatliga servicen snabbt försämras och koncentreras till länens eller i ännuvärre fall regioners huvudorter. Detta gäller bl a polisverksamheten,, och de nu aktuella tingsrätterna. De mindrelasaretten håller på att avvecklas liksom vissa andra sjukvårdsspecialiteter imindre kommuner. Den viktiga detaljhandeln krymper kraftigt i mindre ochmellanstora tätorter i hela landet. Detta visar tydligt att regionalpolitik intebara får handla om det som kallas "den lilla regionalpolitiken" utan att man ihögsta grad måste ha en helhetssyn så att det som kallas "den storaregionalpolitiken" har rätt inriktning. Det går nämligen inte att justera enfelaktig syn på regionala frågor med diverse regionalpolitiska stöd. Det ärhelheten i politiken som är avgörande för om devisen "Hela skallleva" ska bli verklighet.Kristdemokratiskautgångspunkter förregionalpolitikenEtt välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans. Enförutsättning för en god välfärd är en effektiv och ansvarsfullmarknadsekonomi. En väl fungerande marknadsekonomibygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället.Den måste styras av sociala och ekologiska hänsyn. Det är utifrån ett socialtansvarstagande viktigt att alla människor oavsett var de bor i landet hartillgång till arbete, service och en god miljö. Regionalpolitikens uppgift äratt bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet.För att skapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitikenoch den ekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. Ihuvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentligsektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, bristpå utbildad personal, sämre kringservice etc.En effektiv regionalpolitik med målsättningen att hela ska levamotverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och minskarsårbarheten i en konjunkturnedgång.Den statliga sektorspolitiken måste ta regionalpolitiska hänsyn. Detövergripande ansvaret för detta är samordning och helhetssyn översektorsgränserna. Det bör finnas med i de statliga instruktionerna till de olikasektorernas verksamheter att man ska ha en helhetssyn där de regionalafaktorerna vägs in i beslutsfattandet.I statliga verk, myndigheter och bolag där staten har ägarinflytande skalldess representanter i beslutsfattandet väga in regionalpolitiska effekter.För att underlätta detta beslutsfattande bör regionalpolitiskakonsekvensanalyser upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma attförändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktivregionalpolitik.Ett aktuellt exempel är nedskärningarna inom domstolsväsendet där mannu diskuterar att ta bort de mindre tingsrätterna. Om detta skulle bliverklighet innebär det att man försämrar rättssäkerhet och sysselsättning samtservice i just de områden som bör ha regionalpolitisk stöttning. Detta är ettexempel på beslut där man bör genomföra en regionalpolitiskkonsekvensanalys innan man går till beslut. synsätt i justdenna fråga vidareutvecklas i en annan motion.Regionalpolitiken i ettEuropaperspektivSveriges regionalpolitiskamålsättningar i EUEn målsättning för i egenskap av medlem i EU ärutifrån ett kristdemokratiskt synsätt att påverka utformningenav de regionalpolitiska stöden så att de fyller samma funktionbland EU-länderna som vi menar är avsikten förregionalpolitiska stöd inom - nämligen att ge allamänniskor oavsett var de bor tillgång till arbete, service ochen god miljö.Då vi kristdemokrater menar att regionalpolitiken är en ytterst angelägenuppgift bör utnyttja de regionalpolitiska stöd från EU som kankomma ifråga så långt som möjligt.Sveriges inriktning vid medlemskapsförhandlingarna var att skapa godamöjligheter för återflödet från strukturfonderna och på så sätt förstärka denationella satsningarna.För svenskt vidkommande är det viktigt att kommuner i samverkan medlänsstyrelser och andra regionala organ och sammansatta arbetsgrupper kanfinna former för ett effektivt samarbete kring regionala utvecklingsprojekt.Det har varit vissa problem i inledningen av detta samarbete och det är nuangeläget att man kan trimma organisation och administration kring EU-stöden så att inte i onödan tappar de möjliga stöd som finns att tillgå.Viktiga faktorer för regionalutvecklingRegionalpolitiken kan inte ses isolerad. Insatser från ochförutsättningar inom flera olika politikområden påverkar denregionala utvecklingen långt mer än de förhållandevis småanslag som finns för regional utveckling över statsbudgetenoch de något större som finns via . Dedirekta anslagen till regionalpolitiken kan trots allt ha en storbetydelse för den regionala utvecklingen om de satsas på rättställe i rätt tid.Utifrån subsidiaritetsprincipen är det i första hand ett ansvar för regionernaatt själva ta ansvar för sin utveckling. Ökad självstyrelse ochregional självstyrelse genom direktvalda regionala fullmäktige skulle stärkakommunernas och regionernas möjligheter att ta detta ansvar. Regeringenskall föreslå försöksverksamhet på detta område och vi tar ställningtill dess utformning i en särskild motion.Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och godaförutsättningar för den regionala utvecklingen genom att garanterautbildning, infrastruktur och goda villkor för företag och företagande.Företagsklimatet avgörande förframgångEn framgångsrik ekonomisk politik för hela landet fårpositiva konsekvenser även för den regionala utvecklingen.Det skapar också utrymme för särskilda regionalpolitiskasatsningar. Dessvärre har regeringens politik inte bidragit tillett gynnsamt företagsklimat vilket därmed också missgynnarden regionala utvecklingen. presenterarsärskilda motioner som rör den allmänna näringspolitikenoch dessa förslag är också en del i en regional utveckling ochtillväxt.SmåföretagenFör att de nya jobben ska komma hela landet till del är detviktigt att villkoren för ny- och småföretagande ärgynnsamma. Nya arbetstillfällen på landsbygd och i glesbygdmåste i huvudsak tillkomma inom småföretagen. desto mindre sårbarhet vid konjunkturnedgångoch desto bättre förutsättningar att klara avstrukturomvandlingar. I en särskild motion presenterarKristdemokraterna en småföretagspolitik som gagnarlandsbygd och glesbygd.Jordbruks-, skogsbruks- ochfiskepolitikenTrots att antalet jordbruk dramatiskt har minskat under desenaste decennierna utgör just jord- och skogsbruken enbetydande del av småföretagen i glesbygd och på landsbygd.Villkoren för dessa näringar får alltså stor betydelse för denregionala utvecklingen.Kristdemokraterna föreslår att ytterligare 200 miljoner, varav hälftenkommer från EU, tas i anspråk genom satsning på jordbruketsmiljöstödsprogram. Vidare motsätter sig att det statligastödet till jordbrukets avbytartjänst avvecklas, något som Socialdemokraternaoch nu genomför. Avbytartjänsten har stor betydelse försysselsättningen och utkomstmöjligheterna på landsbygden.Vad gäller skogsvårdsstyrelserna är utvecklingen mot några få regionalastyrelser olycklig ur regionalpolitisk synpunkt.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör en livskraftig fiskenäring en viktigförutsättning för en levande skärgård.I särskilda motioner utvecklas syn på dessa frågor.InfrastrukturenEn grundläggande förutsättning för ett i regionalbalans är väl utbyggda och fungerande kommunikationer.Näringslivet, tillgången till arbete och service kräver en godinfrastruktur.Under flera decennier var investeringarna i väg- och järnvägsnäteneftersatta. Under den förra mandatperioden vände den dåvarandefyrklöverregeringen utvecklingen. Denupprustningen måste fortsätta, och självklart bygga på noggranna samhälls-ekonomiska bedömningar av olika investeringars lönsamhet. Framväxten avdet gränslösa leder bland annat till att svenska företagstransportkostnader blir relativt större än europeiska konkurrenters. Det gälleri synnerhet för företag i . Ett effektivt transportsystem är därförnödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt.Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna. Utnyttjandet avmodern informationsteknik skapar ständigt nya möjligheter att effektiviseranäringsliv, utbildningsväsende och offentlig förvaltning. Det skapar ocksåhelt nya förutsättningar för att utveckla glesbygdsregioner. Möjligheterna attdecentralisera verksamheter och lokalisera företag i glesbygd förbättrasgenom användningen av modern informationsteknik.Vi kristdemokrater accepterade inte regeringens neddragning av bidragettill enskilda vägar. Det är därför bra att regeringen nu ändrar sig i dennafråga men för framtiden bör det slås fast att långsiktiga spelregler bör finnasför det finmaskiga vägnätet där enskilda vägar är en så viktig del.När regeringen drog ned på anslaget till kommunala flygplatser iskogslänen har det hårt drabbat just sådana flygplatser som är beroende avaktiv regionalpolitik. Det är angeläget att man höjer detta anslag ochockså i denna fråga har långsiktigt hållbara spelregler. Vi föreslår i vårbudgetmotion att anslaget ska höjas med 15 miljoner kronor.Vi utvecklar vår syn på IT-utveckling och infrastruktur i särskildamotioner.Utbildning och forskningFör den regionala utvecklingen är det av stor betydelse att detfinns tillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. Demindre och medelstora högskolorna har en viktig uppgift idetta avseende. Dessa högskolor har också visat sig kunna tatillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernassärskilda förutsättningar. Initiativ för att främja utbytetmellan högskolor och näringsliv ska uppmuntras.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Förutom högskolorna är även gymnasie-skolan och den kommunala vuxenutbildningen viktiga resurser i detta arbete.KulturEtt rikt kulturliv bidrar till att göra orter och regionerattraktiva för såväl arbetskraft som företag. Det kandessutom direkt innebära att arbetstillfällen skapas inomexempelvis turistnäringen. Det är viktigt att de insatser somgörs inom kulturområdet från olika myndigheter ochkommuner samordnas och sker utifrån en samlad ochlångsiktig strategi.Ett exempel på regeringens planerade neddragningar inom detta område ärlänsmusiken som man vill minska anslagen till. Detta anser vi ären felaktig nedskärningspolitik inom kulturområdet.Kommunala fastighetsavgifter förvattenkraftsstationerI och med att uttaget av skatt på elström som produceras avvattenkraft nu görs om till en fastighetsskatt aktualiseras ettkristdemokratiskt förslag som skulle gynna devattenkraftsproducerande länen. Vårt förslag är attfastighetsskatten, som skall belasta vattenkraftsstationer,växlas över till en fastighetsavgift. Detta skulle iett slag bli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats för delän som producerar el baserad på vattenkraft.Skatteväxlingstanken vad gäller fastighetsskatten utvecklas närmare i enannan motion.Regionalpolitiska stödSom vi tidigare slagit fast är de direkta insatserna förregionalpolitiska stöd tämligen begränsade. I och med EU-medlemskapet kommer nu i åtnjutande av ett antalnya stödformer i mån av nationella, regionala, kommunalaoch privata delfinansieringsformer. Denna möjlighet måstenu användas fullt ut för att öka möjligheterna till arbete ochboende i hela landet. Regeringen bör också sluta medstödformer som har direkt motsatt effekt exempelvis deflyttnings- och pendlingsbidrag som regeringen infört.Målsättningen med det regionalpolitiska stödet måste vara att det ska ge enså hög utväxling som möjligt mot de regionalpolitiska målen. Ett litet stödsom placeras på rätt ställe i rätt tid kan få stor betydelse för den totalautvecklingen.Kvinnors företagandeUtvärderingar av regionalpolitiska stöd visar att företag somdrivs av kvinnor är underrepresenterade bland de företag somfått regionalpolitiskt företagsstöd.Det mikrostöd som infördes av fyrpartiregeringen för små projekt var ett steg i rätt riktning, liksom att det nyalandsbygdsstödet saknar en nedre beloppsgräns. Erfarenhetsmässigt väljerkvinnor att starta företag med mindre investeringar.Jämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i det regionalautvecklingsarbetet. Ensidiga lokala arbetsmarknader ger inte kvinnornarimliga möjligheter till jobb och utveckling. Den nya tekniken, ettdecentraliserat utbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kan ändrapå detta. Insatser för kvinnor skall prioriteras i länsstyrelsernasutvecklingsarbete. Medel har avsatts för att s.k. regionala resurscentra förkvinnor kan bildas.StödområdenKristdemokraterna anser att det system med stödområdensom har funnits är ett bra sätt attavgränsa områden dit direkta regionalpolitiska stöd skastyras. De delar av landet som ska placeras inom stöd-områdena ska vara sådana som har speciella lägesnackdelaroch andra regionalpolitiska problem.Möjligheten att placera in regioner som drabbas av problem vid kraftigastrukturomvandlingar i tillfälliga stödområden är viktig. På detta sätt kan destöd vi nedan redogör för snabbt komma krisdrabbade regioner till del ävenom de normalt inte är inplacerade i stödområden.Vi delar således regeringens syn på att inte nu förändra de nationellastödområdena.Regionalt utvecklingsstödRegeringens förslag om namnförändringar ochhopläggningar av regionala stödformer till den samladebeteckningen regionalt utvecklingsstöd synes varavälgrundat. Villkoren förändras inte i sak vilket är väsentligt.De regionalpolitiska stöden ska kunna utgå till såväl aktiebolag somenskilda näringsverksamheter och företag som drivs i kooperativ form.Landsbygdsstöd förutvecklingSom landsbygd brukar definieras områden med glesbebyggelse och med visst avstånd till sysselsättning ochservice. Orter med upp till 3 000 innevånare brukarkarakteriseras som landsbygd. Med denna definition bor nära2,7 miljoner svenskar, eller av befolkningen, pålandsbygden.MålDet övergripande målet - i överensstämmelse med målen förregionalpolitiken i stort - är att skapa en livskraftiglandsbygd med människor i alla åldrar och medarbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur. Detbör betonas att det ska vara en politik för förnyelse därlandsbygdens resurser tillvaratas på ett ansvarsfullt sätt.I detta sammanhang menar vi kristdemokrater att det är av särskild vikt attdet ideella engagemanget stimuleras. Motsatsförhållande får inte finnasmellan offentlig och privat service å ena sidan och ideella initiativ å andrasidan. Det är istället viktigt att skapa förutsättningar för ett utökatsamarbetedär det ideella engagemanget tillvaratas och att undanröja hinder förföreningar, kooperativ och enskilda till ett ökat ansvarstagande.Utifrån subsidiaritetsprincipen menar vi kristdemokrater att det är önskvärtatt kommunerna får ett ökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiskastödet. Detta måste självklart ske i samarbete med länsstyrelserna ochGlesbygdsmyndigheten, som har det övergripande ansvaret för samordningenav insatserna för glesbygdens utveckling. En viktig förutsättning är attkommuner och regioner har väl utvecklade landsbygdsprogram utformadenedifrån och upp. I detta sammanhang vill vi gärna lyfta fram byalagen ochbyutvecklingsgrupperna som redan aktivt arbetar med att formulera mål ochprogram för sin bygd på olika platser runt om i . Vi vill vidareuppmärksamma samernas betydelse för en levande landsbygd i inre Norrlandoch fjällregionen samt vikten av att samernas organisationer ges möjlighet attdelta i framtagandet av regionala planer. Rennäringen och andra samiskanäringsgrenar behöver stärkas och utvecklas. Ett utvecklat samiskt näringlivinnebär de facto också en stärkt social trygghet och ytterligare möjligheterför samebyarna att överleva.Boende och kulturNärheten till naturen, en god livsmiljö och möjlighet till egenodling och djurhållning är faktorer som innebär livskvalitetför många människor. De som väljer att leva på landsbygdenhar låtit dessa faktorer få större vikt än att tillförsäkras dennärservice som kan ges i större samhällen. Trots detta harsjälvklart även landsbygdens människor rätt till engrundläggande service.Det betyder mycket att det finns lokaler som kan fungera somsamlingspunkter för de olika aktiviteterna som kan förekomma i en bygd.Inte minst olika kulturella aktiviteter såsom teater och bygdespel förutsätteratt det finns tillgång till en samlingslokal.Småskalig turismSverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedom ilandskapet. De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna ochfjällen lockar människor från mer tätbefolkade områden ilandet och även från andra länder. Även det odladelandskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. Intresset kommer med all sannolikhetatt öka i framtiden.Det regionalpolitiska stödet har haft och har en stor betydelse förturistnäringen i många områden, inte minst när det gäller uppförande ochdrift av turistanläggningar i olika fjällområden. Den småskaligalandsbygdsturismen har dock inte dragit någon större nytta av dessa stöd. Föratt landsbygdsturismen ska utvecklas på ett positivt sätt krävs enmålmedveten samordning mellan de olika intressenterna. De goda exempelsom finns - t.ex. bondgårdsturism, sameturism och levande fäbodar m.m. -utgör fina förebilder som måste vidareförmedlas och utvecklas. Detta börlyftas upp på ett nationellt plan till ett programarbete som ger bygdeturismenprofil och den status den är värd. Arbetet måste koncentreras påproduktutveckling och marknadsföring.Ett unikt samarbete som bör stå som förebild är det samarbete sometablerats genom IEF, , där ett20-tal kommuner från i söder till i norr aktivt samarbetarmed och som de sammanhållande banden. Dettahar vidareutvecklats i samarbete med kommuner söderut och ett aktivtsamarbete pågår nu längs med hela sträckan service ochsamhällsserviceEn förutsättning för gles- och landsbygdens fortlevnad är attdet finns en dagligvaruförsörjning på rimligt avstånd. För attlanthandeln ska kunna fortleva och utvecklas krävs ett ännubättre samarbete och ett samlat agerande av alla aktörer - pålokal, , regional och central nivå. Det stöd somfinns till kommersiell service måste bevaras.För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse attsamhällsservicen, dvs utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationeretc, hålls på en rimlig nivå. Servicen måste dock anpassas just tillglesbygdens förhållanden och då blir det absolut nödvändigt medsektorssamordning. Samutnyttjande av lokaler och personal, utnyttjande avmodern informationsteknik etc är viktiga inslag i en sådan samordning.LandsbygdsstödDet landsbygdsstöd som beslutat införa börbibehållas. Det är viktigt att länsstyrelserna ävenfortsättningsvis ges rätt att avgränsa de landsbygdsområdensom - utöver de regionalpolitiska stödområdena - ges rätt tilldetta stöd.I detta sammanhang vill vi även betona vikten av en generös behandling avde landsbygdsområden som betecknas som skärgårdsområden. Frånstödsynpunkt är det viktigt att länsstyrelserna vid avgränsning av glesbygds-och landsbygdsområden tar stor hänsyn till de lokala förutsättningarna inomvarje skärgårdsområde.Det är också helt nödvändigt att projekt och program utformas utifrån denverklighet som råder. Att anlägga ett nedifrån-och-upp-perspektiv är enförutsättning för lyckade satsningar.Nedsatta socialavgifter ochtransportstödDe driftsstöd som finns är nedsättning av socialavgifterinom stödområdena och transportstöd. Dessa stödformer börfinnas kvar för att utjämna för de lägesnackdelar somföretagen i dessa regioner har jämfört med företag i andradelar av landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för regionalpolitiken somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sektorernas ansvar för regionalpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens representanter i statliga verk, myndigheter och bolagskall väga in regionalpolitiska aspekter i beslutsfattandet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regionalpolitiska konsekvensanalyser skall genomföras innanbeslut tas som får regionalpolitiska konsekvenser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de små tingsrätterna,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitiska målsättningar i EU,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad och regional självstyrelse för ett ökat ansvar förden regionala utvecklingen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om långsiktiga och stabila spelregler avseende bidragen till enskildavägar,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag till kommunala flygplatser i skogslänen,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsmusiken,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteväxling från statlig fastighetsskatt på vattenkraftsstationertill fastighetsavgift,412. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slopa bidragsformer som motverkar satsningar påarbetstillfällen och boende i glesbygd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att få i gång regionala resurscentrum för kvinnligtföretagande,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landsbygdsutveckling,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nerifrån-och-upp-perspektiv i frågan om projekt för regionalutveckling och landsbygdsutveckling,16.