mot · GJ02Bo24 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:101 De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet, m.m. I propositionen föreslås bland annat att fastighetsskatt inteskall tas ut för bostäder i hus med värdeår 1997.Syftet med förslaget är att lindra de ekonomiska problemsom följer av fastighetsskatteuttaget.Motsvarande problem gäller emellertid - ofta i högre grad - för mångasmåhus. Innevarande års fastighetstaxering ger, tillsammans med denfastighetsskattehöjning som genomfördes , kraftigt höjda boende-kostnader för många familjer i småhus.Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde harfastighetsbeskattningen skärpts kraftigt. Basen för uttag av fastighetsskatt harbreddats till att åter omfatta kommersiella lokaler och dessutomindustrifastigheter. Fastighetsskatten för småhus och flerbostadshus har höjtsfrån 1,5 till 1,7 procentenheter.Genom fastighetstaxeringen av småhus 1996 och den årliga omräkningenav taxeringsvärdena kommer fastighetsskatteuttaget att öka ytterligare.Utfallet av fastighetstaxeringen av småhus 1996 beräknas bli knappt femmiljarder kronor varav ungefär hälften är en följd av den höjda fastighets-skattesatsen.Den statliga fastighetsskatten motiverades ursprungligen med bostads-politiska utgångspunkter. Efter hand har den statsfinansiella betydelsen blivitstörre. Det sammanlagda uttaget av fastighetsskatt beräknas bli drygt 20miljarder kronor 1996.Fastighetsskatten leder självfallet till ökade bostadskostnader. Förflerbostadshus är den genomsnittliga kostnaden till följd av fastighetsskattencirka per m². Det innebär att hyran för en normalstortrerumslägenhet blir högre än om fastighetsskatt intehade tagits ut. Det genomsnittliga taxeringsvärdet i landet för småhusberäknas bli 1996, vilket medför en fastighetsskatt på7 eller per månad.Eftersom fastighetsskatten baseras på taxeringsvärdet som i sin tur grundaspå en fastighets marknadsvärde blir variationerna stora mellan olika delar avlandet till följd av exempelvis attraktiviteten i vissa områden. Detta ledertillorimliga resultat för många hushåll.I mitten av november presenterades en utredning om beskattning avegnahem inom OECD-området av vid Lunds universitet.Slutsatsen är att har den näst högsta skattebelastningen på det egnaboendet. Bara i är skattuttaget större. Den jämförelse som gjorts tarhänsyn till alla skatter som belastar fastigheten samt värdet av avdragsrättenför ränteutgifter. Däremot har ingen hänsyn tagits till räntebidrag ochbostadsbidrag.Som framgår av nedanstående tabell är skattebelastningen i Sverigeväsentligt högre än för genomsnittet av även om man enbarträknar med fastighetsskatt och schablonbeskattning.LandEffektiv skattesats (%)Australien0,0Belgienuppgift saknasDanmark1,6-3,0Finland0,1Frankrike0,2-1,2Irland¹1,5Italien1,5Japan1,2Kanada²0,8-1,0Luxemburg0,0-0,3Nederländerna0,6-1,0Norge0,4-0,5Portugal0,5-0,6Schweiz0,6Spanien0,2-0,4Storbritannien0,0Sverige 19950,9Sverige 19961,3Tyskland0,2USA³1,5Österrike0,1-0,2¹ Gäller fastigheter med ett värde över 150 000 IRP² Toronto³ Medelvärde delstatsnivåKälla: Beskattning av egnahem i , ochSkattebetalarna 1995Som framgår av rapporten har möjligheten att vid beskattningen göraavdrag för ränteutgifter stor betydelse för den slutliga nivån på beskattningenav fastigheter. I de allra flesta av länder finns en rätt att dra avräntor på lån som tagits med fastigheten som säkerhet. I vissa länder försökerman bedöma syftet med upplåningen då det bestäms om avdragsrätt skallföreligga. Många länder har ett tak för maximalt ränteavdrag. Detta gällerFinland, , , och . IAustralien, , och medges inte alls avdrag förränteutgifter på lån som tagits upp för att förvärva permanentbostäder.FastighetsbeskattningsutredningenDen borgerliga regeringen tillsatte 1992 en kommitté varsuppgift var att utreda frågan om beskattning av fastigheter. Isitt slutbetänkande behandladefastighetsbeskattningsutredningen de principiellautgångspunkterna för beskattning av fastigheter.Utredningens slutsats var att en särskild fastighetsskattstrider mot tanken på neutralitet mellan olika former avnäringsverksamhet och investeringar och är en felaktigmetod för beskattningen av ägda bostäder. Utredningenföreslog mot denna bakgrund att fastighetsskatten skulleslopas.Utredningen föreslog vidare att en schablonmässigt beräknad intäkt försmåhus och bostadsrätter skulle tas upp till beskattning som inkomst avkapital. Därmed skulle den symmetri som motiverar rätten till avdrag förränteutgifter för lånat kapital som lagts ner i bostaden återställas.Utredningen ansåg att schablonintäkten skulle beräknas till avtaxeringsvärdet vilket 1995 skulle motsvara en faktisk skatt på 1,25 procentav taxeringsvärdet.I en bilaga till utredningen ("Beskattning av avkastning på egna hem",) bedömdes att schablonintäkten beräknad som andel avmarknadsvärdet borde sättas i nivå med realräntan. Utifrån historiskaerfarenheter torde den, enligt , kunna sättas till långsiktigt treprocent vilket skulle innebära en schablonintäkt på med dagensutgångspunkt för taxeringsvärdet.Sänkt boendeskatt 1991-94I samband med den allmänna fastighetstaxeringen avflerfamiljsbostäder 1994 genomförde den borgerligaregeringen en sänkning av fastighetsskatten från 2,5 till1,. Därigenom neutraliserades i princip denskatteökning som skulle blivit följden om de nytaxeringsvärdena hade fått slå igenom med oförändradeskatteregler. Det innebar att hyresnivån och nivån på avgiftentill bostadsföreningar för en genomsnittlig trerumslägenhetblev lägre . De kraftigahyreskostnaderna vändesunder den borgerliga regeringsperioden och var 1994 delägsta på drygt 20 år.Inför fastighetstaxeringen av småhus 1996 inledde den borgerligaregeringen ett arbete som syftade till att reformera systemet för beskattningav småhus genom att fastighetsskatten slopades och ett symmetriskt systeminfördes där avdragsrätten för ränteutgifter motsvarades av enschablonmässig beräkning av avkastningen på det kapital som lagts ned ihuset. Moderata samlingspartiets ambition var att den effektiva skattesatsen(som i princip kan jämföras med fastighetsskatten) detta år skulle kunnasättas till . tillsattes en kommitté för att utredafrågan.. Den redovisade ett delbetänkande i mitten av 1993 (SOU 1993:57).Utredningen forsatte sedan med uppdraget att se över hela fastighetsbe-skattningen. I slutbetänkandet (SOU 1994:57) utvecklas övergången till ettnytt system för beskattning av såväl småhus som bostadsrätter.Till följd av utfallet av den förra fastighetstaxeringen av småhus och somen beredskap inför utfallet av årets taxering inleddes ett utredningsarbetesom syftade till att sänka den andel av det taxerade markvärdet som skullevara underlag för uttag av fastighetsskatt.Den borgerliga regeringen slopade den så kallade "flyttskatten" genom atträtten till uppskov återinfördes. infördes en regel som innebär attendast hälften av en reavinst skall tas upp till beskattning. Jämfört med degenerella regler som gällde har realisationsvinstbeskattningenlindrats kraftigt vilket minskar inlåsningseffekter och ökar rörligheten påbostadsmarknaden.Som en följd av att förmögenhetsskatten på arbetande kapital slopadesbeslöts också på förslag av den borgerliga regeringen att förmögenhets-skatten i sin helhet skulle slopas vid utgången av 1994. Därmed försvann denextra belastning av boendet som förmögenhetsskatten skulle kunna innebära.Fastighetstaxeringen avsmåhus 1996Den pågående fastighetstaxeringen har lett till en omfattandedebatt kring de orimliga effekter som i många falluppkommer. Detta är en följd av att taxeringsvärdet, somskall motsvara av det aktuella marknadsvärdet förrespektive fastighet, i sin helhet är bas för uttag avfastighetsskatt och vissa andra skatter. Problemet äremellertid inte taxeringsvärdet i sig utan hur detta användssom underlag för beskattning.Det ursprungliga syftet med småhusbeskattningen under såväl den tid dåen konventionell metod användes som när en schablonintäkt beräknades varatt avkastningen på det kapital som nedlagts i fastigheten skulle tas upp tillbeskattning som avdrag för ränteutgifter för lån i fastighetenmedgavs. Ett underlag i form av tre fjärdedelar av det aktuellamarknadsvärdet överensstämmer i många fall inte alls med vad som kandefinieras som det nedlagda kapitalet.Ju högre skatteuttaget blir desto viktigare är det att underlaget blir rättvistoch neutralt. Genom att minska skatteuttaget skapas naturligtvis mindreproblem också vad gäller de regionalt betingade skillnaderna i skatteuttag.Även vid en återgång till en fastighetsskattesats på elleren övergång till beräkning av en schablonintäkt med ett motsvarandeskatteuttag på i storleksordningen blir ändå skatteuttagetså högt att åtgärder måste vidtas för att minska de orimliga regionalaskillnaderna.Det genomsnittliga taxeringsvärdet på småhus beräknas öka . I vissa kommuner i sjunker det genomsnittligataxeringsvärdet medan det i i ökar med 70procent. Genomsnittet för kommunerna är sedan i sin tur ett resultat avmycket olika utfall beroende på i vilken del av kommunen fastigheten ärbelägen i.En långsiktig lösningUtrymme måste skapas för att successivt slopafastighetsskatten. Med tanke på det statsfinansiella läget ärdet orealistiskt att för det kommande budgetåret utlova annatän en återgång till den nivå som gällde före densocialdemokratiska regeringens höjning 1996. Därefter bören planmässig avveckling av fastighetsskatten genomförassom ett led i anpassningen av den svenska skattenivån tilleuropeisk nivå.I debatten krävs emellanåt att den löpande beskattningen av bostäder skallslopas helt. Det skulle innebära att avdragsrätten för räntor slopas.Avdragsrätten, som har avgörande ekonomisk betydelse för de flestasmåhusägare, måste emellertid behållas. Som fastighetsbeskattnings-utredningen föreslår bör symmetrin i reglerna för beskattning av småhusåterinföras och bostadsrätterna inlemmas i detta system. Fastighetsskatten försmåhus och bostadsrätter bör 1997 ersättas med en schabloniserad beräkningav en intäkt som tas till beskattning som inkomst av kapital. börför bostadsrätter motsvarande avdragsrätt för lägenhetens andel av desamlade ränteutgifterna medges för bostadsrättshavaren.Som framgått ovan är utgångspunkten för beräkningen av enschablonintäkt att fastställa avkastningen av det kapital som är nedlagt ibostaden. Man måste då diskutera såväl vilket underlag som skall användassom vilket uttag som skall ske.Det kan då förefalla logiskt att övergå till den modell som för närvarandetillämpas vid beskattningen av fastigheter i delstaten i USA.Underlaget för skatten utgörs där av förvärvspriset som är det i fastighetennedlagda kapitalet. Detta ligger sedan fast tills bostaden nästa gång försäljsdå det nya priset blir grund för skatteuttaget. Möjligen borde ett sådantsystem, om det skulle införas, kompletteras med en inflationsuppräkning avförvärvspriset. Det finns emellertid avgörande invändningar mot en sådanmodell. Det förs en omfattande debatt i där det ifrågasätts omskatteuttaget för lika bostäder intill varandra faktiskt skall skilja så mycket.Inlåsningseffekter uppkommer vilket inte bara stör bostadsmarknaden utanockså skapar problem för rörligheten på arbetsmarknaden. Denna modell bördärför inte väljas för ett långsiktigt robust svenskt system.I tidigare utredningar har det övervägts huruvida det är möjligt att på någotannat sätt än med hjälp av taxeringsvärdet skapa ett tillfredsställandeunderlag för beräkningen av en schablonintäkt (eller förfastighetsbeskattningen). Det har bland annat diskuterats i någon form avanknytning till bostadsytan eller ett beräknat värde på bostadsförmånen somsådan. Inte heller dessa förslag förefaller särskilt lämpliga i ett stabiltsystem.De stora snedvridningar som uppkommer genom att taxeringsvärdet i sinhelhet används som underlag för beskattningen har sin grund i attmarknadsvärdet ofta utvecklas utan hänsyn till hur stort det nedlagdakapitalet i bostaden är. För flertalet fastigheter blir därmed underlaget förbeskattning större än det kapital som lagts ned. Det motiverar i sin tur attdagens underlag för uttag av fastighetsskatt reduceras. En teknik kan då varaatt enbart ha det taxerade byggnadsvärdet som underlag.Därmed kan ytterligare ett problem få sin lösning. Man kan nämligen antaatt de kraftiga ökningarna av totala taxeringsvärden i attraktiva områden, sominte bör ligga till grund för beskattning, huvudsakligen manifesteras genomatt markvärdet stiger mycket kraftigt.Schablonbeskattningen bör således utformas så att underlaget förbeskattning endast bör vara det taxerade byggnadsvärdet. Enligt beräkningarsom redovisades av fastighetsbeskattningsutredningen och i bilagor till denborde om hela taxeringsvärdet har använts som underlag, andelen som tasupp till beskattning bestämmas till . Skatteuttaget(räknat som fastighetsskatt enligt dagens system) skulle då uppgå till 1,2 till1,av hela taxeringsvärdet. 1994 utgjorde byggnadsvärdet cirka tvåtredjedelar av det totala taxeringsvärdet.Som tidigare redovisats är emellertid underlaget för stort. Det börreduceras genom att markvärdet räknas bort. Det innebär att man med enschablonintäkt på skulle få en effekt som motsvarar ettfastighetsskatteuttag i dagens system på genomsnittligt 0,8 procent.Lindringen blir väsentligt större där de stora regionala orättvisorna i dagfinns.Det finns vidare anledning att sträva efter en förenklad fastighetstaxering.Det underlättas genom ett lägre skatteuttag. Ju lägre skatteuttag desto grövrekan de olika regler som jämför olika fastigheter med varandra vara. Det börvara möjligt att relativt omgående införa en klassificering av byggnaderna ien normalgrupp genom att dela upp dem i en grupp med väsentligt bättrestandard och i en med väsentligt lägre standard. Därmed försvinner mycketav det "kineseri" som präglar fastighetstaxeringen.Eftersom det torde räknas som normalt med en byggnad så beskaffad attviktiga miljömål och mål om begränsad energianvändning uppnåsuppkommer inte den extra beskattning som blir följden dåenergisparåtgärder kan leda till ett högre taxeringsvärde.Sammanfattningsvis bör:- Fastighetsskatten slopas successivt.-- Schablonbeskattning av småhus införas . Skatteuttaget reducerassuccessivt så att av det taxerade byggnadsvärdet tas upp tillbeskattning som inkomst av kapital med full avdragsrätt för ränteutgifter.Motsvarande regler införs för bostadsrätter.-- Reglerna för fastighetstaxering förenklas kraftigt.-- Förmögenhetsskatten slopas.-Omedelbara förändringarDe förändringar som föreslagits i föregående avsnitt kan integenomföras redan från . Det krävs därförtillfälliga åtgärder som går i samma riktning som denlångsiktiga lösning som skisserats. Följande bör såledesgenomföras och kan även om beslut fattas avriksdagen , gälla redan från detta år:- Fastighetsskatten på bostäder sänks från avtaxeringsvärdet .-- De orimliga regionala skillnaderna undanröjs eller lindras genom attmarkvärdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I avvaktan på enpermanent lösning bör uttag av fastighetsskatt endast ske för hälften avdet markvärde som överstiger . Ett tak för den del avmarkvärdet som tas till beskattning måste införas.-Dessutom bör gränsen för skattepliktig förmögenhet, i avvaktan på attförmögenhetsskatten slopas helt, höjas till åtminstone ,som sambeskattningen av förmögenheter slopas. Vi avseråterkomma i denna fråga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsskatten,2. att hos regeringen begär förslag om sänktfastighetsskatt och reducering av markvärdet som underlag för uttagav skatt i enlighet med vad som anförts i motionen.