mot · GK02Ub459 · 1996-10-07 00:00:00 — SammanfattningVänsterpartiet fokuserar i motionen intresset pålärarutbildningen som sedan det nya styrsystemet förskolorna infördes är det viktigaste styrinstrumentet för attuppnå målet en likvärdig skola för alla. Vi lägger ett antalförslag om förbättringar av lärarutbildningarna.Vi föreslårockså att den praktisk-pedagogiska utbildningen utökas till60 poäng och att en vuxenlärarexamen införs. Vidarepoängterar vi vikten av att studenternas rättssäkerhet utreds.InledningVänsterpartiet värnar om universitetens och högskolornasintegritet. Vi arbetar för en sammanhållen, likvärdig högreutbildning av god kvalitet över hela landet. En högskola somsätter studenternas inflytande och behov i centrum och därutbildningen vilar på vetenskaplig grund.Högskolan bidrar genom utbildning och forskning till landets utvecklingoch välstånd, men den har även uppgiften som bärare av kulturella ochdemokratiska värden.Forsknings- ochforskarutbildningDå det gäller forskning och forskarutbildning hänvisar vi tillvår forskningspolitiska motion och väljer här nedan attendast kort kommentera universitetsbegreppet och samarbetemellan lärosäten.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning om vilka kriterier som skallvara avgörande för att ett statligt lärosäte skall benämnas universitet.Vi villdock markera att det avgörande måste vara kvaliteten på forskningsmiljön. kraftiga expansion som sker vid de nya högskolorna är det intenödvändigt att dessa kopierar universitetens struktur utan i stället tartillvarade speciella fördelar som varje högskola har.När det gäller forskarutbildningen är samarbetet med de större lärosätenaviktigt för att garantera forskarutbildningens kvalitet och doktorandernasinförlivande i en rik och mångsidig forskningsmiljö. Det betyder inte att deadministrativt måste tillhöra ett lärosäte som har fakultetsorganisation.Vänsterpartiet vill överhuvudtaget markera vikten av samarbete mellanhögskolorna. är ett litet land och för att vi skall kunna hävda ossinternationellt så är det nödvändigt med nätverk mellan forskare vid olikauniversitet och högskolor.Kraftig utbyggnad av denhögre utbildningenVänsterpartiets grundsyn är att alla som vill och somuppfyller behörighetskraven skall ges möjlighet till högrestudier. Ur det perspektivet är utbyggnaden av antalet platserinom högskolan mycket positiv.Samspelet mellan teknik och produktion blir alltmer intensivt. Ökat behovav arbetskraft och krav på kompetens och flexibilitet kommer att ställas i enalltmer avancerad verkstadsindustri och kvalificerad tjänstesektor. Vårbedömning är att många yrken som inte kräver någon högre utbildningsnivåkommer att försvinna eller förändras till sin karaktär. Det finns ettteknikerbehov som förväntas öka . Även behovet av kombi-nationsutbildningar är stigande. Vi menar att efterfrågan på högskole-utbildade generellt kommer att öka och anser att den kraftigt ökadedimensioneringen inom högskoleområdet är av central betydelse i strateginför att lösa de strukturella problemen på arbetsmarknaden. Investeringar iutbildning ger resultat både på kort och lång sikt.I sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) föreslog regeringen attden högre utbildningen skall byggas ut med 30 000 platser underbudgetperioden. Utbyggnaden skall i första hand ske på de mindre ochmedelstora högskolorna och tyngdpunkten skall ligga på naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar. Enligt vår mening är det viktigt att basen förkunskapssamhället vidgas och att vi motverkar de hot mot den regionalabalansen som ligger i att endast en handfull orter blir framtidens till-växtcentra. Genom satsningen på de mindre högskolorna motverkas ocksåflera av samhällets rättvise- och jämlikhetsproblem. De mindre högskolornahar lyckats locka nya grupper till högre utbildning och på så sätt bidragit tillatt minska den sociala snedrekryteringen. Enligt SCB:s studie kom 50procent av de studerande från "lägre tjänstemanna- och arbetarfamiljer" vidde mindre högskolorna, men vid universiteten. Vänsterpartietvälkomnar utökningen av antalet helårsstudieplatser och satsningen påmindre och medelstora högskolor, något som vi föreslog i vår partimotionom högre utbildning (1994/95:A248).LärarsituationenVänsterpartiet vill påminna om den ansträngda lärarsituationsom råder på främst de mindre och medelstorahögskolorna, men även inom vissa ämnesområden viduniversiteten och fackhögskolorna. En situation somytterligare kommer att förvärras om regeringen väljer attföreslå en förkortad forskarutbildning utanundervisningsskyldighet för doktoranderna. En ickeobetydlig del av undervisningen och handledningen pågrundutbildningen genomförs av doktorander. Vi menar attregeringens bedömning av nuläget och framtidsutsikterna äralltför optimistisk. Vad vi saknar är en närmare analys av hurrekryteringen av nya lärare skall gå till. Risken är annars attallt färre lärare får ta hand om allt fler studenter, vilket ihögsta grad försvårar det pedagogiska utvecklingsarbetet.Högskolans tredje uppgiftRegeringen föreslår en ändring av högskolelagen därhögskolans tredje uppgift skall vara att i ökad omfattningsamverka med det övriga samhället. Denkunskapsförmedlande uppgiften betonas. Vi menar atthögskolan bör intensifiera ansträngningarna att spridaforskningsresultat till allmänheten och på ett tydligare sätt äntidigare ta på sig rollen som kunskapsförmedlare.Vänsterpartiet delar i stort regeringens syn på den tredjeuppgiften och hänvisar till vår forskningspolitiska motion därvi mer detaljerat utvecklat våra åsikter i frågan.Pedagogisk förnyelseVänsterpartiets kunskapssyn baseras på en stark tro påindividen som aktivt skapande med ett naturligt behov av attsöka kunskap. Vi menar att lärandet måste utgå frånbegripliga helheter och att kunskaper skall vara användbaraäven utanför utbildningssituationen. Examinationerna skallintegreras i undervisningen och vara inlärningstillfällen.Studenterna skall utveckla ettvetenskapligt förhållningssätt, d.v.s. förhålla sig kritiska tillvad som påstås om vår omvärld i vissheten om att någraeviga sanningar knappast existerar. Studenterna måste fåinflytande över sin egen undervisning. Rimligt utrymmemåste planeras in för att studenter och lärare skall kunnaanalysera och diskutera studiesätt och inlärningsprocessen.Studierna skall ytterst syfta till att utveckla kompetens till ettlivslångt lärande. Vi anser att all undervisning skall beaktaett jämställdhetsperspektiv och att skillnaden mellankvinnors och mäns erfarenheter och perspektiv skall belysas.För oss är jämställdhet inte bara en rättvisefråga utan i höggrad en fråga om kvalitet. I vår forskningspolitiska motionbeskriver vi mer i detalj vår syn på jämställdhet ochgenusforskning.Forskarsamhällets och grundutbildningens kontaktytor med det omgivandesamhället och då särskilt arbetslivet bör utvecklas. Ett vidgat kontaktnät gerstörre möjlighet till ömsesidig kunskapsförmedling och påverkan, vilket ävenskulle göra studenterna bättre förberedda för framtida arbetsuppgifter.OECD:s innovationsstudie understryker också att innovationer i högsta gradär en social process.Det gläder oss att regeringen i propositionen betonar att den pedagogiskaskickligheten måste tillmätas mycket större betydelse vid tillsättning avlärartjänster . Undervisningens status måste höjas och högskolornamåste i mycket högre grad än tidigare prioritera lärarnas pedagogiskakompetensutveckling. Vi kommer att redovisa våra synpunkter mer i detaljnär den aviserade propositionen om högskolans tjänsteorganisationpresenteras.Vi ser också mycket positivt på det uppdrag regeringen vill geHögskoleverket beträffande utvärdering av pedagogiska utvecklingsarbetenoch att högskolorna åläggs att beskriva dessa i årsredovisningarna.En förnyad lärarutbildningFörläng praktisk-pedagogiskautbildningenDet nya styrsystemet för högskolorna ger staten begränsatinflytande över lärarutbildningens innehåll och organisation.Den centrala utbildningsplanen har ersatts av enexamensordning som talar om vad en student skall kunna föratt få ut sin examen. Variationer inom de olikalärarutbildningarna är mycket stora. Men även med dagensbegränsade styrmedel kan vissa förbättringar göras. En sådanåtgärd är att förlänga den praktisk-pedagogiska utbildningen.Flera skäl talar för detta. Grundskollärarreformen ökade ijämförelse med den tidigare klasslärarutbildningen lärarnasårskursbredd från tre till sex eller sju årskurser. Den praktisk-pedagogiska utbildningen minskade däremot från 55 till 40poäng. Lärarnas vidgade professionella ansvar för skolansutveckling har lett till ökat krav på forskningsanknytning ochpå en bredare och djupare didaktisk kompetens. Inte minstkräver det skriftliga examensarbetet betydande tid.Vänsterpartiet föreslår att den praktisk-pedagogiskautbildningen förlängs från 40 till 60 poäng på de olikalärarutbildningsprogrammen.Sammanhållande organ förlärarutbildningSkolornas ökade krav på professionell medvetenhet ochdidaktisk kompetens hos lärarna talar också för integrationav ämnesstudier och praktisk-pedagogisk utbildning och fören förstärkning av pedagogiken/didaktiken. Vi anser attlärarutbildningen borde bli mer fältförankrad. Högskolansämnesinstitutioner måste få en starkare inriktning påläraryrket.Vänsterpartiet föreslår att varje högskola får iuppdrag att inrätta ett sammanhållande organ medtotalansvar för lärarutbildningen och utvärdering av denna.Lärarutbildningarna har ett stort antal studenter inom grundutbildningen.Avsaknaden av forskningsanknytning för många av dessa studenter ärpåtaglig. Vi anser att läraryrket kräver en starkare forskningsanknytning ochvälkomnar därför förslaget att avsätta medel för forskningsanknytning avlärarutbildningen. avvisar vi i vår motion om barnomsorgen,skolan och vuxenutbildningen den av regeringen föreslagna besparingen om20 miljoner på anslaget till forskning om skolväsendet. Vi vill istället utökaskolforskningsanslaget med totalt i förhållande tillregeringens budgetförslag.KompetensutvecklingJu svagare den centrala styrningen är, desto viktigare är detatt de som lokalt ansvarar för utbildningen har högkompetens. Om studenterna skall utveckla en professionalitetsom innebär förmågan att kritiskt reflektera över sinapraktiska erfarenheter, så är det en viktig förutsättning attmetodiklärarna själva ges tillfället att teoretiskt bearbeta ochstrukturera sina egna "beprövade erfarenheter". Vi tror ocksåatt lärarutbildningarnas lärare i större utsträckning skullekunna fungera som samtalspartners och handledare i läraresutvecklingsarbete ute i skolorna. tillstyrkerdärför förslaget om särskilda medel för kompetensutvecklingav lärarutbildare.Ett annat bra förslag i propositionen är inrättandet av s.k. regionalautvecklingscentra, där lärarhögskolorna samverkar med skolväsendet ikringliggande kommuner. Sådana centra behövs för att öka skolornasmedansvar för lärarutbildningen och för en fortlöpande dialog omskolutveckling och lärarnas kompetens. Vi anser att det finns ett behov av attvidga begreppet lärarutbildning. En bredare ansats med regionalautvecklingscentra som byggs upp med hänsyn till lokala förhållanden skullebidra till att göra lärarutbildningen mer inriktad mot framtidens krav påläraryrket.Samverkan mellan olika lärarutbildningsprogram måste öka och bli ettnaturligt arbetssätt. För att integrationen mellan förskolan och skola skalllyckas så är det viktigt att de två yrkeskategorierna möts redan underutbildningstiden. De skall ju arbeta med samma barn. Vi menar att vissakurser eller kursmoment med fördel bör kunna samläsas för att ge destuderande god kunskap om och respekt för varandras kompetens.Fler lärare med invandrarbakgrundVårt samhälles bristande kulturella kompetens är ett stortproblem. anser därför att kulturmöten ochkonflikthantering bör ingå i all lärarutbildning. Att få in flerinvandrarlärare i skolan skulle göra samhället öppnare.Vänsterpartiet menar i likhet med vad som sägs ipropositionen att det är viktigt att fler lärare medinvandrarbakgrund rekryteras. i nu tilldelats medel för att utbilda blivande lärarstudentermed invandrarbakgrund i svenska språket och i svenskasamhällsförhållanden. föreslår i sinbudgetmotion utgiftsområde 16 att1 avsätts för att också lärarutbildningarna iGöteborg och skall ges möjlighet att påbörjabasårsutbildningar i svenska språket för studenter medinvandrarbakgrund.Fler ämneskombinationerI propositionen påtalas risken för överskott pågrundskollärare med inriktning mot undervisning iårskurserna 1-7. förutsätter att regeringen haren plan för hur eventuellt övertaliga lärare skall kunna få enkompletterande utbildning för att täcka det förväntadebehovet av grundskollärare för årskurserna 4-9. Ävenbehovet av fler gymnasielärare tas upp i propositionen.Någon närmare precisering av behovet görs inte. Mengymnasielärare är inget entydigt begrepp. För närvarandeutbildas för få lärare i främmande språk och matematik ochför många i historia, samhällskunskap och fysik.Vänsterpartiet anser att fler ämneskombinationer igymnasielärarutbildningarna skulle öka möjligheterna att påett flexiblare sätt möta gymnasieskolans behov.VuxenlärarexamenVuxenutbildningens ökade dimensionering innebär etttilltagande behov av lärare med vuxenpedagogiskkompetens. Vi föreslår därför att en särskildvuxenlärarexamen om 60 poäng inrättas för att möta detframtida behovet av utbildade lärare inom grundvux,komvux och folkhögskola. Vissa delar av kursinnehållet kanvara gemensamt för dessa kategorier av lärarstudenter. Andramoment bör profileras i linje med de olika skolformernassärart.Vi instämmer med regeringens uppfattning då det gäller lärarutbildningen ipraktisk-estetiska ämnen, men vill markera att skapande verksamhet bör varaen naturlig och återkommande del i all lärarutbildning oavsett ämnes-kombination eller inriktning. Skapande är ett viktigt medel förkommunikation.ANT-undervisningVid den hearing som utbildningsutskottarrangerade framkom att endast tre avlandets sexton lärarutbildningar har obligatorisk ANT-undervisning. Hälften av lärarutbildningarna omnämner inteens ämnet i kursplanen. anser att ett av vårastörsta folkhälsoproblem med stora sociala ochsamhällsekonomiska kostnader som följd måste få en seriösbehandling i lärarutbildningen. Hundratusentals skoleleversvardag berörs direkt eller indirekt av alkoholensskadeverkningar.SommaruniversitetUnder rådande arbetsmarknadsläge är det bra att studentersom inte har sommarjobbs får en möjlighet att studera underhela året. Sommaruniversitet är ett flexibelt system somockså gör det möjligt för fler att ta del av högre utbildning.Vänsterpartiet anser att sommaruniversiteten medverkar tillatt bryta den sociala snedrekryteringen och leder till att flerungdomar söker till högre utbildning. Introduktionsprogramför gymnasieelever, fadderverksamhet och studievägledningbör därför integreras i sommaruniversitetet.Sommarkurserna skall kunna tillfredsställa behovet av att påkortare tid kunna avsluta sin grundutbildning eller fåmöjlighet till inblick i ämnesområden utanför den egnadisciplinen. föreslår att universiteten ochhögskolorna får i uppdrag att utarbeta en långsiktig modellför sommaruniversiteten och att effekterna då det gällersocial snedrekrytering, studenternas skuldsättning samtmöjlighet till flexiblare regler för studieuppehåll under andradelar av året utreds.Studenters rättssäkerhetVänsterpartiet är angeläget om att studenters rättssäkerhetförbättras. Vi har fått flera oroandesignaler från studenter om oklarheter i tillämpningen avregler vid universitet och högskolor. Det är viktigt urrättssäkerhetssynpunkt att regler tolkas lika på samtligauniversitet och högskolor. I och med att en omfattandedecentralisering av den högre utbildningen genomförts anservi det inte vara lämpligt att detaljerade föreskrifter utfärdas. Istället bör problemen angripas genom att tillsyn, utredningoch utvärdering genomförs.Exempel på områden där det ofta finns oklarheter är rätten tillstudieuppehåll, rätt till byte av examinator och förhandsbesked för tillgodo-räknande av utlandsstudier. vill att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över hur tillämpningen av regler skiljer sig åt vidhögskolor och universitet i dag.Vi anser också att det bör införas en möjlighet att överklaga tillsättningenav doktorandtjänster. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarsituationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pedagogisk förnyelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av praktisk-pedagogisk utbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta sammanhållande organ med totalansvar förlärarutbildningen vid högskolorna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en särskild vuxenlärarexamen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ANT-undervisning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sommaruniversitet,8. att hos regeringen begär en utredning om studentersrättssäkerhet enligt vad i motionen anförts.