mot · GK02Fi206 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringens proposition om ett avgöranderegeringsinflytande över sammansättningen av styrelserna i de forsknings-stiftelser som bildats med medel från löntagarfonderna är ett tydligt bevis påatt den grundläggande ideologin med dess övertro på politisk styrning ochplanering inte har förändrats.AP-fonderna är ett annat exempel på hur sparande har undandragits denenskildes inflytande och kontroll genom att, i detta fall, lönemedel indragitstill statligt kontrollerade fonder, varifrån de huvudsakligen använts för attfinansiera det kommunala bostadsbyggandet. Efter hand har AP-fondernasmöjligheter att placera i aktier utvidgats. Fondernas uppgift i pensions-systemet är emellertid endast att utjämna kostnadsbelastningen mellan årmed låga respektive höga pensionsutbetalningar. Inbetalade avgifter har i alltväsentligt använts för direkta utbetalningar till ATP-berättigade medborgare. Något pensionssparande i egentlig mening har inteskett. Löntagarna har endast kunnat tillgodoräkna sig poäng i relation tillintjänad lön upp till 7,5 basbelopp. Däremot har värdebeständigt egetpensionssparande omöjliggjorts för de flesta löntagare.Fondsocialismen har efter hand försetts med nya skott. infördes t.ex.ett statligt förvaltningsbolag i syfte att äga och förvalta aktier i ett antalstoraföretag. Regionala riskkapitalbolag inrättades i syfte att köpa andelar ismåföretag.Övervinstproblematiken plågade de socialdemokratiska regeringarna under1980-talets inflationsekonomi. Likviditets- och vinstindragningar från före-tagen förekom ymnigt liksom extra avsättningar till investeringsfonderna.Nya fonder uppstod, såsom Arbetslivsfonden.Sedan 1994 har den socialdemokratiska regeringen återanknutit till dennapolitik dels genom att höja avkastningsskatten på privat pensionskapital , dels genom att inrätta en sjätte med rätt att placera iaktier. föreslås återinförande av sociala avgifter på vinstandelar iföretagen.Det offentligförsörjda SverigeSom framgår av diagram 3.7 fick genom den fördautjämningspolitiken en extremt sammanpressad struktur fördisponibel inkomst per hushåll.Diagram 3.7Faktorinkomster och disponibla inkomster i SverigeKälla: SCBMellan bruttoinkomsten i decilgruppen med lägstbruttoinkomst och decilen med högst bruttoinkomst skildedet 1987 nästan hundra gånger. Skillnaden mellan högsta ochlägsta gruppen efter skatter och transfereringar är utjämnadtill en faktor fyra. För medelinkomsttagarna (i decilerna 5och 6) skiljer det endast en faktor två i disponibel inkomst.Skatteomläggningen 1990 minskade dessa extrema marginaleffekter.Skattehöjningar innebär emellertid att marginaleffekter-na återigen ökar liksom beroendet av offentlig försörjning.Diagram 3.8Genomsnittlig och disponibel inkomst per hushåll och konsumtionsenheti olika inkomstgrupper 1994Källa: Inkomstfördelningsundersökningen, SCBEn undersökning av medborgares inkomster i olikakommuner som gjorts av Temaplan på uppdrag av SABOvisar hur huvuddelen av befolkningen 1992 var beroende avden offentliga sektorn för sin försörjning. Endast i 36kommuner får huvuddelen av invånarna sin inkomst frånnäringslivet. I 250 kommuner står den offentliga sektorn förhuvuddelen av invånarnas inkomster i form av lön från statoch kommun eller via socialförsäkringar. Det finns t.o.m.många kommuner där enbart socialförsäkringarna är denstörsta inkomstkällan.Denna bild förstärks ytterligare i en nyligen publicerad rapport från SAF. Irapporten konstateras bland annat: Antalet kommuner där invånarna får större inkomster från offentligatransfereringar än från löner i privata företag har ökat från 13 till 59sedan 1990. I bara fyra kommuner har andelen hushållsinkomsterfrån privata företag ökat.Orsakerna till detta mycket stora beroende av offentligamedel är många. En förklaring är att den självklara regeln omatt arbete måste löna sig inte längre gäller. Det är ettstort antal hushåll som trots heltidsarbete eller tvåförvärvsarbetande inte når upp till socialbidragsnivån, dvs.den ersättning som ett motsvarande hushåll kan få ut medgällande socialbidragsnorm.En undersökning 1991 (1994:81) visar att arbetsinkomsten för 50procent av gifta med tre barn inte nådde upp till socialbidragsnivån. Förensamstående med två barn var siffran . ärreservationslönen, dvs. den lön som en familj behöver ha för att nå upp tillsocialbidragsnivån efter skatt och barnbidrag m.m., betydligt högre än löneni många yrkeskategorier. Av tabellen nedan framgår t.ex. att en ensamståendemåste få en lön som överstiger /månad för att det över huvudtaget skall löna sig att arbeta.Tabell 3.1Beräkning av "reservationslön" = krav på arbetsinkomst före skatt föratt överstiga socialbidragsgräns. regler, kronor/månadSocial-bidrags-gränsBarn-bidragBostads-bidragUnder-hållsb./bidrags-förskottKrav på lön före skatt= reservationslön *MedbidragUtanbidragEnsamstående utan barn7 58100010 84110 841Ensamstående med 2 barn (3, 5)13 7611 2802011 17316 37421 147Gifta/sambor med 2 barn (3, 5)18 9421 2800012 81513 826Gifta/sambor med 5 barn (3, 5, 7, 12,16)28 7784 7500017 75922 579Ensamstående pensionär7 03102 97504 0569 422Ensamstående förtidspensionär7 03102 97504 0569 422Siffror inom parentes avser barnens ålder* = per vuxenKälla: utredningstjänstNär skillnaden mellan den som arbetar och den som passivtlever på bidrag i många fall är negativ minskar intresset föratt arbeta. När merparten av vanliga arbetsinkomsterbetraktas som allmän egendom för staten att fritt förfogaöver, undergrävs respekten för såväl arbetet som denpolitiska demokratin. Normer och värderingar löses upp närindividen inte kan påverka sin situation utan görs beroendeav politiska beslut. När enda chansen för en vanligmedborgare att få ihop ett kapital är att ägna sig åt tips, traveller lotto är någonting fel. När det dessutom har byggts uppen kultur av missunnsamhet och avundsjuka som drabbardem som mot förmodan ändå lyckas med konststycket attgenom hårt och enträget arbete och sparande, företagandeoch risktagande skapa sig en mindre eller större förmögenhetbefinner sig landet på väg utför.SparandetEnskild och offentlig kapitalbildningSambandet mellan en nations sparande och dess förmåga attskapa välstånd är tydligt.Diagram 4.1Nettosparande och nettoinvesteringar 1970-1995Alltsedan regeringsförklaringen harSocialdemokraterna utnämnt sparandet till ett hot motvälfärden och sysselsättningen. Att denna kritik ensidigt haravsett det privata sparandet framgår med stor tydlighet närregeringen nu i finansplanen anger att målet förbudgetpolitiken efter 1998 bör vara att etablera ett permanentöverskott i den offentliga sektorns finansiella sparande. Ettsådant överskott sägs vara väsentligt för att kunna finansieraframtida investeringar och undvika omfattandebytesbalansunderskott.Ett ökat sparande är förvisso önskvärt för såväl framtida investeringar somundvikande av underskott i bytesbalansen. Det finns däremot inga bärandemotiv för att detta sparande skall vara offentligt. Ett ökat privat sparande harsamma effekter. Den egentliga innebörden av regeringens avsikter är enåtergång till den tidigare planhushållningsmodellen med en ökande statligkontroll av sparande, investeringar och kapitalbildning.Risken är snarare stor för att regeringens ambitioner blir kontraproduktiva.För att uppnå målet om ett permanent ökat offentligt sparande kommer ettalltför högt skattetryck att vidmakthållas, vilket innebär en permanentindragning av köpkraft och därmed risk för fortsatt låg tillväxt.Vi avvisar därför regeringens förslag i denna del.Vi har i annat sammanhang föreslagit att målet för budgetpolitiken skallvara att uppnå balans i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel. Ettsådant mål utgör ett effektivare instrument för att utjämna konjunktur-svängningar utan skadliga effekter på kapitalbildning och investeringar.Det totala finansiella sparandet är lika med bytesbalansens saldo. Det kandelas upp i offentligt finansiellt sparande och privat finansiellt sparande.Socialdemokraterna byggde medvetet upp ettstort offentligt sparande genom överuttaxering av skatter. Detta offentligasparande användes sedan för investeringar i miljonprogrammets mycketomfattande bostadsbyggande. Med den förda högskattepolitiken trängde manockså effektivt undan det privata sparandet. ökade detoffentliga sparandet åter som en följd av högkonjunkturen och ökadeskatteinkomster. har det offentliga sparandet däremot blivitstarkt negativt på grund av lågkonjunkturen, räntor på utlandslån ochminskade skatteinkomster.Diagram 4.2Sparande i privat och offentlig sektor 1970-1995Källa: SAFDet privata finansiella sparandet kan delas upp i finansielltföretagssparande och finansiellt hushållssparande. Somframgår av diagrammet nedan låg hushållens sparande under1970- och 1980-talen på en låg nivå, för att sjunka till att bliklart negativt . Först har det privata sparandet nått upp till internationelltgodtagbara nivåer.Diagrammet visar också hur den politiska kontrollen över sparandet ökarunder socialdemokratiska regeringar, medan den minskar under borgerligaregeringar med följd att bytesbalansen förbättras.Diagram 4.3Hushållens sparkvot 1970-1995Källa: SAFHushållens sparandeMotiven för att spara är många. En del sparar för att förräntasitt kapital, andra sparar för att köpa en bil, ytterligare andravill lägga upp en buffert för att kunna möta oförutseddaframtida utgifter. En sparteori som rönt ökat intresse ärlivscykelsparandet. Enligt denna teori strävar hushållen motatt upprätthålla en viss konsumtionsprofil över en livscykel.En viktig slutsats i denna teori är att tillväxt i form av såvälen befolkningsökning som en ökning av hushållensinkomster (efter skatt) har en positiv effekt på sparandet.Hushållens disponibla inkomster utgör av BNP. Hur dessainkomster fördelas mellan konsumtion, investeringar och finansiellt sparandehar stor betydelse för landets ekonomi.Tabell 4.1Hushållens disponibla inkomst, konsumtion och sparande, 1985-1993Per capita. prisnivåDisponibelinkomstPrivatkonsumtionHushållenssparandeHushållensfinansiella sparande198589 10087 0002 1001 000198692 20091 0001 200500198792 40095 000-2 600-4 600198892 50097 000-4 500-5 700198993 00097 500-4 500-4 900199096 10096 700-600-2 0001991100 10097 1003 0003 0001992102 20094 7007 5008 800199397 70090 6007 1009 100Källa: Nationalräkenskaperna och befolkningsstatistiken samt egna beräkningarDet tidigare skattesystemet har utpekats som en viktig faktornär det gäller hushållssparandets inriktning. Genom attsystemet gynnade vissa sparformer och missgynnade andrafick det snedvridande effekter på sparandet. Beskattningenav aktier och banksparande missgynnades, medan sparande iegna hem, fritidshus, konst och diamanter gynnades.Dessa snedvridningar minskades drastiskt i samband med skatteomlägg-ningen 1991 som syftade till en mer likformig beskattning av olika spar-former. Härmed ökade lönsamheten i det samhällsekonomiskt viktigafinansiella sparandet i aktier och bank på bekostnad av realsparandet ibostäder och kapitalvaror.Fördelningen av hushållens sparande är viktig. Ett finansiellt sparandeinnebär att hushållen avstår från reala resurser och istället lånar ut dessatillandra viktiga sektorer i samhället, där det kan användas till produktivainvesteringar. Ett realt sparande å andra sidan innebär att hushållen ökar sinegen kapitalbildning, oftast i form av en bostad eller ett fritidshus.I tabellen nedan visas hur hushållens uppdelning av sparandet uttryckt somprocent av disponibel inkomst ändrats till 1993. Som framgårvar banksparandet den dominerande sparformen med 8,2procent för att 1993 vara nere på . Ett omvänt beteende visar detfrivilliga försäkringssparandet som ökat från till 1993.Tabell 4.2Hushållssparandet komponentuppdelat och totalt utifrån olikaspardefinitioner. Medelvärde för olika tidsperioder 1971-1989 samtårstal 1990-1993, uttryckta i procent av hushållens disponibla inkomstHushållens sparande1971-751976-801981-851986-8919901991199219931 Bankinlåning8,27,05,04,93,64,7-0,60,62 Allemanssparande0,82,3-1,20,90,7-0,43 Obligationer1,12,22,00,8-0,5-1,22,0-0,24 Aktier-0,8-0,4-0,60,2-5,2-3,2-1,10,35 Friv. försäkringsspar.1,41,12,02,83,22,42,23,46 Övrigt0,90,81,41,34,9-0,93,74,57 Nettoupplåning-11,6-11,5-9,8-16,2-7,00,31,81,38 Finansiellt sparande(1+2+3+4+5+6+7)-0,8-0,80,7-3,9-2,13,08,69,39 Realt sparande4,34,51,91,11,50,0-1,2-2,110 Sparkvot (8+9)3,53,72,6-2,8-0,63,07,47,2Källa: Nationalräkenskaperna och beräkningar; professor i har legat på en låg nivå jämfört med destora . Om man jämför sparkvoten förfinansiellt sparande blir skillnaderna ännu större. Detlångvariga negativa sparandet har i kombination med storainvesteringar i bostäder och kapitalvaror gjort att hushållen islutet av var kraftigt skuldsatta.Trots det positiva hushållssparandet är det därför långtkvar innan hushållen är skuldfria. Av diagrammet nedan framgår medönskvärd tydlighet att hushållen är finansiellt svaga. Att i dagförsöka måla ut hushållssparandet som för högt är fel.Diagram 4.4Hushållens skulderKälla: SCBSparandets betydelse för företagandetDen viktigaste förutsättningen för att såväl svenskt somutländskt kapital investeras i är att det råder ettgynnsamt näringsklimat. Moderata samlingspartiet har iandra motioner lagt fram förslag till hur ett sådant klimatskall åstadkommas inom ramen för den ekonomiskapolitiken och skattepolitiken, näringspolitiken,utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken.De svenska skatterna på riskkapital är mycket höga. I en studie av dettotala skattetrycket på enskilt aktiesparande i 21 olika ,inklusive , som genomförts av Aktiespararna konstateras:Trots att den svenska dubbelbeskattningen har lindrats i såvälbolagsledet (till 28 procents bolagsskatt) som hos mottagaren (30 procentskatt) är den samlade skatten på utdelad vinst högre i än igenomsnittet för de 20 . Den totala skatten på utdelad vinstär i . Genomsnittet för de 20 är 41-43procent i vanliga inkomstlägen (000-300 000).Vad gäller måttligt stora reavinster (000) och vanligainkomstlägen är beskattningen av reavinster i betydligt hårdare än iflertalet andra länder. Skillnaden är särskilt markant när det gäller långainnehav (). Reavinstskatten är i (oavsettinnehavstid), vilket kan jämföras i genomsnitt hos övriga20 och i genomsnitt hos övriga EU-länder(innehavstid , beskattningsbar inkomst 000-300 000).Även förmögenhetsbeskattningen skiljer sig markant mellan länderna.Endast 11 av totalt 21 undersökta länder har över huvud taget någonförmögenhetsskatt.Sammantaget innebär det att det samlade skattetrycket pålångsiktigt aktiesparande uppgår till avtotalavkastningen, vilket är dubbelt så mycket som i andrajämförbara länder. Konsekvenserna av dennaöverbeskattning kan bli förödande för . I en globalekonomi går det inte att diskriminerasvenskt ägande och svenskt aktiesparande. somsvenska företag förlägger stora delar av sina investeringarutomlands ser vi hur en allt större del av tidigaresvenskägda företag tvingas söka utländska ägare på grund avdet svenska skattesystemet.Den globaliserade ekonomin medför att de svenska hushållens sparandeinte har samma betydelse för näringslivets utbyggnad som tidigare.För de mindre och medelstora företagen är emellertid det inhemskasparandet av stor betydelse. Det gäller framför allt vid nystartande och i etttidigt uppbyggnadsskede. Här sker finansieringen ofta genom egnakapitalinsatser i form av belåning av eget hem, användning av egnasparmedel etc. Ofta ingår också familj, släkt och vänner bland finansiärerna.Ett av hindren för nyföretagandet i och ett skäl till attenmansföretag förblir enmansföretag står att finna i bristen på denna typ avkapital. Härigenom tvingas goda idéer och innovationer ut urSverige.Den bästa stimulansen för ett ökat hushållssparande är en ekonomiskpolitik som ökar hushållens disponibla inkomster och höjer realavkastningenpå sparande efter skatt. En minskning av skattetrycket vidgar människorsutrymme för att spara. En anpassning till förhållandena inom EU är dessutomnödvändig, om inte investeringskapitalet återigen skall strömma ut ur vårtland.Den socialdemokratiska regeringen har återfallit i en politik som försämrarförutsättningarna för hushållssparandet. En ökad sparvilja förutsätter stabilaspelregler så att människor vågar spara långsiktigt. Sparandet bör premieras- inte motverkas.Den planeradepensionsreformenEnligt principbeslut skall det gamla ATP-systemet successivt ersättas med ett reformerat avgiftsbaseratpensionssystem. Det kommer att vara konstruerat som ettfördelningssystem men med inslag av individuellt fonderatförsäkringssparande.Enligt princippropositionen skulle det återstående lagstiftningsarbetet havarit avslutat 1997.Genom regeringsskiftet har lagstiftningsarbetet blivit försenat beroendedels på flera byten av ansvarigt statsråd, dels på Socialdemokraternasomläggning av den egna politiken från vad de arbetade för i oppositions-ställning till vad som blivit för dem möjlig regeringspolitik.Vid Socialdemokraternas extra partikongress tvingades ledningen att lugnadet interna missnöjet och beslut fattades om ett socialdemokratiskt samrådom pensionsuppgörelsen.Detta var ett märkligt beslut från två synpunkter. För det första hade departier som ingick i pensionsöverenskommelsen i propositionen och isamband med beslut klart markerat att principöverenskommelsenskulle stå fast även vid ett regeringsskifte. För det andra hade redan vissabeslut trätt i kraft. Detta gäller uttaget av en egenavgift på en procent,provisorisk avsättning till det individuella premiereservsparandet som nutillfälligt är insatt på konto hos samt överföring av vissaATP-avgifter till statsbudgeten.Den tidsplan som ursprungligen gjordes upp gällande lagstiftningsarbetethar blivit försenad. Detta är allvarligt, inte minst för degenerationer som kommer att få hela sin framtida pension från det nyareformerade systemet. De medel som skall avsättas till det fonderadeförsäkringssystemet får en försämrad avkastning genom en onödigt långvarigplacering på räntebärande konto. fick de insatta medlen endastavistaräntan. är medlen placerade som om pengarna vore bundna 2-3 år.Hade den enskilde pensionsspararen i stället kunnat investera medlen i t.ex.aktier hade den reala avkastningen blivit betydligt högre. Svenska ochinternationella beräkningar tyder på att den reala avkastningen av enlångsiktig aktieportfölj ligger än en obligations-portfölj. Med ränta på ränta-effekter kan ett fåtal års sämre avkastning betydamycket för pensionskapitalet för en pensionssparande i 20-årsåldern.Informationen från pensionssystemet kommer att leda till möjligheter förden enskilde att fatta mer rationella sparbeslut. Pensionsavsättningar blir intei första hand en fråga om skattehänsyn utan ett väl genomtänkt beslut ompensionsålder och pensionsnivå med en riskbuffert för sämre livsinkomst änberäknat. Ur statens synpunkt torde det vara angeläget med ett stabilthushållssparande. Mycket talar också för att hushållens bättre och merkonkreta kunskaper om hur realtillväxt, inflation och kapitalavkastningkommer att påverka de framtida inkomsterna, leder till en annan syn påbeskattning, lönerörelser, företagsvinster och företagsinvesteringar etc.Hushållen får då en helt annan motivation att ta ansvar.Nya spelreglerBetydelsen av den avreglerade och snabbt globaliseradekapitalmarknaden skall inte underskattas. Genom en stormängd mycket förfinade finansiella instrument kan placerarei dag sprida sina risker på ett helt annat sätt än tidigare.Svenska och internationella fonder, bankerna och andrakreditgivare, med många miljarder att placera, kan i dagsprida sina risker över hela världen.Skatteomläggningen 1990-91 med sänkta marginalskatter och en lägre ochmer enhetlig beskattning av sparande har radikalt ändrat inriktningen avhushållens sparande. Detta har första år legat på ungefärsamma nivå som under 1970-talet.1970-talets hushållssparande var huvudsakligen inriktat på reala tillgångari form av egna hem, fritidshus och kapitalvaror som delvis lånefinansierades.Under 1990-talet har hushållen dragit ner på sina reala tillgångar, slutat attlåna och bygger därmed upp sina finansiella tillgångar. Att denna inriktningpåverkar efterfrågan i ekonomin är uppenbart.Genom sin återställarpolitik har den socialdemokratiska regeringen förstörtmycket av den grogrund för företagsamhet och företagande som den borger-liga politiken skapade. Värnskatten, uppluckringen av inflationsskyddet samthöjda kommunalskatter innebär att det återigen blir mycket högamarginalskatter i , vilket utöver att minska viljan till extrainkomster,förkovran och viljan att ta på sig ett större ansvar, kraftigt minskarmöjligheten till privat sparande.Därtill kommer höjda arbetsgivaravgifter och egenavgifter vilket minskarlöneutrymmet.Exempel på höjda skatter på sparande är den återinförda dubbelbeskatt-ningen på utdelningar och höjd reavinstskatt på aktier. Vidare höjs bl.a.skatten på pensionssparande och kapitalförsäkringar.Fastighetsskatter av olika slag är ytterligare ett sätt att beskatta sparandeoch investeringar för såväl medborgare som företag. Sammantaget har statenhöjt skatter på arbete och sparande med över 90 miljarder kronor.Genom drastiskt ökade skatter och försämrade förutsättningar för privatsparande kommer bidragsberoendet att befästas. Återigen skall svenskafolket berövas möjligheten att genom arbete och sparande förkovra sig ochbygga en egen trygghet för framtiden.Det privata sparandet utnämns till ett hot mot det offentliga sparandet ochden konsumtionsökning som förefaller vara den spik på vilken regeringenhänger upp sin ekonomiska politik. Därför anses det nödvändigt att denprivata sparkvoten sjunker. Detta framgick tydligt redan i regeringsför-klaringen 1994.Genom att i debatten beskriva det privata sparandet som att "pengar läggspå hög" bereds marken för fortsatta ingripanden och indragningar. Det finnsinte någonting som Socialdemokraterna fruktar mer än att det i Sverigeskulle uppstå ett i verklig mening folkligt ägande.Moderat politik för privatägande och sparandeEtt spritt ägandeFå marknader är så globala och konkurrensutsatta somfinansmarknaden. Därav följer att det är helt naturligt försåväl stora som små sparare att investera sina pengar med ettglobalt perspektiv. I en allt mer global ekonomi kommersåväl stora som små placerare att kräva god avkastning ochförutsägbart risktagande på sina investeringar.I takt med att allt fler svenskar inser att de statliga kollektiva systemen försparande inte kommer att ge medborgarna den trygghet och denlevnadsstandard som utlovats har det privata sparandet ökat.Sverige behöver ett uthålligt, högt privat sparande. Det innebär attpolitiken måste inriktas på att skapa god tillväxt och ett långsiktigt överskotti bytesbalansen.Ett högt, spritt hushållssparande leder till en effektivare kapitalförsörjning,räntabla investeringar, mindre beroende av centrala beslut och en bättrefungerande marknadsekonomi.Sparandets betydelse för individenDet finns åtminstone två skäl för hushållen att fortsätta sparai minst den omfattning man ligger på ; dels ärhushållens skuldsättning fortfarande oroväckande hög, vilketgör dem mycket känsliga för höga räntor; dels finns dettydliga tecken på att statens trygghetssystem inte kan levaupp till löftena att förse medborgarna med ett fullgottförsäkrings- och pensionssystem. Att bygga upp ett privatsparande har visat sig nödvändigt för att kunna behålla engod levnadsstandard över livscykeln.Möjligheten att spara en del av sin inkomst i ett eget privat sparande är enav grundpelarna i ett flexibelt och väl fungerande trygghetssystem. I takt medatt de offentliga sparsystemen vittrar sönder eller anpassas till nivåer somkan liknas vid en grundtrygghet ökar kraven på möjligheter för medborgarnaatt kunna spara till en stor del av sin egen trygghet, kompetensutveckling,boende och ålderdom. Hushållens sparande har ökattill en nivå som börjar närma sig den som är gängse i andra demokratiskaindustriländer. Detta är en sund utveckling som bör stimuleras.