mot · GK02Jo767 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningVi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen vi naturligtomger oss med har cellerna i olika djur- och växtarter haftårmiljoner på sig att anpassa sig till. Det senaste seklet hardet spridits en mängd nya kemikalier i miljön, kemikaliersom ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vi aldrig ens sett förroch kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogena ellermutagena och många lagras i det levande.Allt sprider sig - ingentingförsvinnerDagens miljöproblem är ofta fel ämne på fel plats och i felkoncentration. Att allting sprider sig och att ingentingförsvinner är sanningar som leder till eftertanke.Resultatet av kemikaliespridningen har ofta klassats som de storamiljöproblemen. DDT, PCB, freoner, nonylfenol, klorerade lösningsmedel,tungmetaller, listan kan göras lång på miljöproblem orsakade av kemikalierskapade av människan. Det finns ungefär 15 000 kemiska ämnen på densvenska marknaden, och över 100 000 internationellt. Strömmen av nyakemiska ämnen och produkter som kommer in på marknaden är så strid attdet är omöjligt att granska ens en bråkdel av dem.Kemikaliesamhället sätter sina spår även för människans hälsa. Allergierhos barn blir allt vanligare hos våra barn i västvärlden. I vissa områden ochåldrar är det nästan normalare att vara allergisk eller överkänslig än att intevara det. har på flera sätt lyft fram allergifrågan i många olikasammanhang. Vi menar att allergifrågan är en miljöfråga. Det handlar omvems rättighet vi sätter först: kemikalieindustrins eller barnens. Kommer detatt bli en rättighet att slippa utsättas för kemikalier, som skaparallergier eller är "marknaden" och den fria handeln med kemikalier viktigast?Frågor runt allergi kommer vi att behandla i en separat motion.Laxsjukan M74 är ett annat exempel på störning i naturen orsakad avnaturfrämmande kemikalier. Medan laxynglen dör letar forskare förtvivlatefter orsaken, kemikalien eller kemikaliegruppen. Trots att försiktighets-principen borde gälla tycks klara bevis fortfarande krävas för åtgärder. Påsamma sätt finns nu en ny grupp kemikalier, hormongifter, som påminner istruktur om kroppens egna hormoner och därför kan ställa till problem ilevande organismer.EU-medlemskapet kan blien back-lashMiljöpartiet lade under förra allmänna motionstiden enutförlig och i vissa fall detaljerad motion om kemikalier.Detta gjorde vi utifrån åsikten att mycket litet har hänt påkemikaliesidan . Resten har varit enavvaktan inför vad medlemskapet i EU skulle komma attbetyda.Nu vet vi vilka undantag fick. och miljörörelsensåsikt att EU i bästa fall skulle innebära att tilläts stå stilla påkemikalieområdet visar sig tyvärr allför riktig. senast har diskussionen omdet svenska förbudet mot trikloretylen, som inte villgodkänna, orsakat rabalder.Undantagen måste bli permanentaVid medlemskapsförhandlingarna till EU fick ettantal fyraåriga undantagstillstånd från EU:s kemikalieregler.I klartext innebär det att vi fram till fårbehålla våra hårdare regler för klorerade lösningsmedel,arsenik, tennorganiska föreningar, kvicksilver, batterier,asbest och själva kemikalieklassningen. EU har inte på någotsätt förpliktigat sig att anpassa sina regler efter de svenska,utan kan vi tvingas sänka våra krav till gällandeunionsnivå. När snart halva tiden har gått kan vi konstateraatt mycket litet har hänt i EU. I bästa fall hinnerkommissionen behandla någon av dessa kemikalier på densvenska undantagslistan innan tiden är ute och sedan ärrisken uppenbar att den svenska kemikaliepolitiken får ta ettantal stora steg tillbaka. Det vore sorgligt och det är därför avstörsta vikt att regeringen i ministerrådet kraftfullt ochkompromisslöst verkar för en regelutveckling inom EU somgör att vi får behålla våra strängare regler, och även framöverskärpa dem och tillföra nya. Det har visat sig att det är justgenom att enskilda länder går före som utveckling kommertill stånd.Det är dags att gå vidareProposition 1990/91:90 En god livsmiljö har blivit denproposition som fortfarande hänvisas till i betänkanden omkemikalier. I den propositionen tas både stort och smått upp.Här behandlas flera tungmetaller var för sig och åtgärderföreslås ned till detaljer som febertermometrar, nonylfenol,CFC, klorerade lösningsmedel med mera. Arbetet medkemikalier har sedan styrts mycket av denna proposition,men efter den har som sagt mycket litet skett.Substitutionsprincipen, som kom till under samma mandatperiod somovanstående proposition och på initiativ av genom förslag imotion, har också påverkat synen på kemikalier, tyvärr inte i så storomfattning som borde ha varit möjligt.KemikaliekommitténMiljöpartiet de gröna välkomnar den kommitté som tillsattsför att se över kemikaliepolitiken. Vi hade gärna sett att dethade varit en parlamentarisk utredning med plats för samtligapartier, eftersom vi anser att kemikaliepolitiken är ytterstviktig i miljösammanhang, men vi ser det som en framgångatt kommittén blivit till. Många av ansatserna ikommittédirektiven är bra, t ex att hormonpåverkande ämnenfinns med som en grupp kemikalier som ska åtgärdas.Miljöpartiet de gröna har både i motioner och i debatter ikammaren varnat för denna grupp som ett hot.Kemikalier på 13-listanDet är dags att ta nya steg i avvecklingen av kemikalier somvi inte vill ha i ekosystemen. Den så kallade 13-listan, detvill säga de 13 kemikalier eller grupper som redovisade i Begränsningsuppdraget som sådana somborde åtgärdas först, och som utgjorde ett av underlagen förproposition 1990/91:90 En god livsmiljö, behöver utvecklas.På listan finns metylenklorid, trikloretylen, tetrakloretylen,bly och blyföreningar, tennorganiska föreningar, kadmiumoch Cd-föreningar, kvicksilver och Hg-föreningar,klorparaffiner, ftalater, nonylfenoletoxylater, kreosot, arsenikoch bromerade flamskyddsmedel. För vissa av dessaföreningar har vidtagits mer eller mindre långt gåendeåtgärder. Flera av ämnen/grupperna är därför sådana ämnensom finns på listan över de undantag vi fick vid EU-medlemskapet. Ett, trikloretylen, är just nu på tapeteneftersom anser att det svenska förbudethindrar handel med ämnet. Vilket det naturligtvis gör,eftersom vi inte vill ha in det i landet.Vi anser att ämnena på 13-listan ska bort ur hanteringen och att det är högtid att ta nödvändiga beslut i så att detta sker. Vi anser vidare attdeämnen för vilka övergångstid finns ska beläggas med miljöavgifter som är såhöga att det lönar sig att finna alternativ. I Miljöavgiftberedningens föeslagfanns sådana miljöavgifter för metylenklorid och trikloretylen på perkilogram. Dagens dispensavgift, , lär knappast få den effekt sommiljöavgifter enligt förslaget skulle få.Substitutionsprincipen kan bli bättreSubstitutionsprincipen, som 5 § lagen om kemiska produkterkallas, fungerar inte så effektivt som den skulle kunna göra.Det har till exempel visat sig svårt för en kommun att medhjälp av lagen förbjuda ämnen. Även Kemikalieinspektionensaknar befogenheter att fullt ut kunna utnyttja bl.a.substitutionsprincipen. Det är därför viktigt att regeringenger fler eller mer omfattande bemyndiganden så attkemikaliemyndigheterna kan bedriva ett mer långtgåendemiljöarbete. Det finns också skäl att i lagstiftningen se övervilka ytterligare möjligheter och befogenheter som krävs föratt sätta betydligt större kraft bakom intentionerna inuvarande lagstiftning.Kemikaliekontrollen otillräckligDen nuvarande kemikaliekontrollen är helt otillräcklig. Denomfattande introduktionen av nya substanser i samhället,kombinerad med det enorma antalet kemikalier som redan äri omlopp, gör det omöjligt att förutsäga, än mindreförebygga, framtida miljökatastrofer i stil med PCB ochDDT.Reformera kemikaliekontrollen från grundenDen vetenskapliga osäkerhet som råder kring ämnensfarlighet måste tas på allvar. Vi kan inte acceptera attmänniskor och djur blir försökskaniner i kemikaliesamhället.Riskabla kemikalier skall över huvud taget inte släppas ut påmarknaden.Ett sådant tillvägagångssätt kräver att kemikaliekontrollen reformeras frångrunden. Ett viktigt steg är att kemikalier som har vissa farliga egenskaperöver huvud taget inte kommer ifråga för tillverkning och användning.Substansens inneboende egenskaper skall med andra ord vara fullt tillräckligaför att leda till förbud mot ämnet.Som förebild för en sådan förbättrad kemikaliekontroll kan det svenskasystemet med förhandsgodkännande av bekämpningsmedel tjäna. Kontrollenbygger på att bekämpningsmedel godkänns endast om de uppfyller vissaminimikrav vad gäller hälso- och miljöaspekter. "Cut-off-criterion"Kemikalieinspektionen har utvecklat principerna förgodkännande av bekämpningsmedel. Metodiken finnsbeskriven i bland annat rapporten (KemI 4/92) och bygger i storadrag på följande:- Information om substansens kemiska och toxikologiskaegenskaper inhämtas via analyser och referenslitteratur. Detgäller bl.a. akut och kronisk giftighet, nedbrytbarhet,bioackumulation, mobilitet, effekter på arvsanlag ochreproduktion samt cancerframkallande förmåga.- Därefter görs en jämförelse mot vissa givnafarlighetsgränser ("cut-off-criterion"). Om någon av ämnetsegenskaper överskrider en eller flera farlighetsgränser, ansesämnet vara oacceptabelt farligt och godkännande medgesinte. Principen innebär att ett ämne kan förbjudas exempelvispå grund av en alltför lång halveringstid i naturen, trots attingen miljö- eller hälsoeffekt har kunnat dokumenteras.Exempel på farlighetsgränser som används förbekämpningsmedel är nedbrytbarhet vid 20 C(halveringstiden skall här vara kortare än ) ochbioackumulering i fisk (halten av ämnet i fisk får inte varamer än 2000 gånger högre än halten i det omgivande vattnet),Det utmärkande med "cut-off"-kriterierna är att de inneboendeegenskaperna hos en kemikalie i sig anses tillräckliga för totalförbud, ävenom användningen av ämnet är mycket liten och noga relaterad. Motiveringentill detta är att ett ämne med en särskilt farlig egenskap kan utgöra en storriskmot hälsa och miljö även i ytterst låga doser. Med vägledning avförsiktighetsprincipen väljer man alltså att förebygga skadan genom att intesläppa ämnet fritt i miljön.EU:s positivlista ett hotDet bör tilläggas att den svenska modellen för kontroll avbekämpningsmedel är på väg att gå i graven. I och med attEU nu utarbetar ett växtskyddsdirektiv kommer medstor sannolikhet att tvingas acceptera betydligt lägreacceptanskrav. De 90 aktiva substanser som EU är på väg attgodkänna inom direktivets ram inbegriper omkring 30 ämnensom är förbjudna eller starkt begränsade i Sverige.Majoriteten av dessa tvingas med stor sannolikhettillåta på nytt.Bevis kontra försiktighetNågon motsvarighet till "cut-off"-kriteriet för andrakemikalier än bekämpningsmedel existerar inte. Tvärtomställs i allmänhet mycket högre beviskrav på att ämnetverkligen har orsakat skada i naturen, innan någon regleringkan komma ifråga. Denna praxis står i klar konflikt medförsiktighetsprincipen.Ett system med farlighetsgränser bör införas för samtligakemikalier som kan befaras ha negativa hälso- och miljöeffekter. De svenska"cut-off"-kriterierna för bekämpningsmedel kan stå som modell.NordsjödeklarationenI själva verket har redan i och med undertecknandetav den fjärde Nordsjö-deklarationen avgivit löfteom att införa helt nya regler och metoder ikemikaliepolitiken. Enligt § 17 i deklarationen råder enighetom målsättningen att" ... säkerställa ett uthålligt och friskt ekosystem i Nordsjön.Den vägledande principen för att nå detta mål ärförsiktighetsprincipen. Detta kräver att förorening avNordsjön förhindras genom att kontinuerligt minska utsläpp,emissioner och förluster av farliga ämnen, så att de heltupphört inom en generation (). Det slutliga målet är attnivåerna av naturligt förekommande ämnen i miljön skallvara nära bakgrundsvärden, och nära nollkoncentrationer förav människan tillverkade syntetiska ämnen. "För att nå målet att upphöra med utsläppen av farliga ämnenmåste naturligtvis gruppen "farliga ämnen" definierasnärmare. Enligt Nordsjödeklarationen är det " ... ämnen, ellergrupper av ämnen, som är toxiska, långlivade ochbioackumulerbara. I denna definition skall begreppet toxiskaomfatta cancerogena, mutagena och teratogena verkningar,samt påverkan på det endokrina systemet. "förhoppning är att den kemikaliekommitte, vars uppdrag skallvara slutfört , kommer att beröra de områden vi ovan berört ochatt detta kommer att leda till en kemikalieproposition från regeringen medavsikt att flytta fram positionerna i på kemikaliepolitikens område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktning och krav i det fortsatta miljöarbetet vad gällerkemikalier.