mot · GK02U210 · 1996-10-07 00:00:00 — UNDP:s HumanDevelopment Report ochFN:s A Call to Action.UNDP kom ut med rapporten som visar på ökande klyftor mellan fattiga och rikaländer. Trots att världens samlade produktion ökade med 40procent , så ökade antalet fattiga länderenligt FN:s definitioner . Sämst har det gått iAfrika söder om . Även inom länderna ökarskillnaderna mellan fattig och rik. De fattigaste 20 procentenav jordens befolkning har minskat sinandel av världsinkomsten från 2,3 till 1,4 procent.I har man fokuserat på temat ekonomisk tillväxt ochmänsklig utveckling. Studien visar att i länder där människorna har det bättreidag än har staten ingripit aktivt i ekonomin. Rapporten visarockså att en jämn inkomstfördelning är bra för ekonomin. Den största delenav den ekonomiska tillväxten förklaras av tillväxten i "mänskligt och socialtkapital" och endast en mindre del av tillväxten i fysiskt kapital och ianvändningen av naturresurser. Ett säkert sätt att skapa en jämnareinkomstfördelning och på detta sätt befrämja den ekonomiska utvecklingen äratt investera i kvinnors kunskaper och att därigenom ge dem makt över sinaegna liv.Den slutsats som drar är att en ny internationellsolidaritet måste skapas mellan fattiga och rika för att dagens negativa trendmed ökande klyftor ska kunna brytas. Om fattiga länder investerar i sinainvånare och ekonomier bör rika länder erbjuda bistånd, skuldavskrivningaroch handelsförmåner.Även A Call to Action från den av bl. a. och ledda för "global governance" från december 94tar upp kraven på förändring av den internationella politiken för att kunnaskapa ett bättre världssamhälle. Dess huvudtema är att det behövs en ökadinternationell samverkan genom FN för att motverka kapitalets ökade maktoch istället stärka demokratin.I A Call to Action föreslås inrättandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd somär mer representativt och effektivt än nuvarande G7-gruppen och BrettonWoods-institutionerna. Rådet bör utveckla en långsiktig strategisk politik föratt stödja en stabil och balanserad utveckling i världen och för att säkrastabiliteten mellan de stora internationella organisationernas olikamålsättningar.Det nuvarande säkerhetsrådet med vetorätten bör enligt rapportenavvecklas i två steg. Först utses fem ordinarie medlemmar varav två frånindustrialiserade länder och en från vardera , och Latinamerika.De icke-permanenta platserna utvidgas från 10 till 13 och en kontrollstationbör kunna sättas upp . Även Ecosoc, och Unido böravskaffas och de regionala ekonomiska kommissionerna ses över. Enkvinnorådgivare som knyts till generalsekreterarens kontor inrättas. Eninternationell brottmålsrätt bör också inrättas på FN:s initiativ.Enligt bör också ett regelverk skapas för de 37 000transnationella företagen. IMF bör där fungera som övervakare avpenningsystemet så att inte den ekonomiska politiken i några länder förstörför andra. Globala skatter är också någonting som man vill införa för attkunna finansiera de gemensamma behoven i det "globala grannskapet" såsomflygleder, sjöfarter och fiskeområden i oceanen.I rapporten tar man också upp den globala kapitalmarknaden ochvalutahandeln. Man förordar en transaktionsskatt (en så kallad Tobinskatt) påvalutatransaktioner för att öka stabiliteten i världsekonomin och minskavolymen av spekulativa kapitalrörelser (se vidare i FN-motionoch biståndsmotion). Detta förslag har också Kommissionen för globaltsamarbete berört i sin rapport om vårt globala grannskap. Även har ställt sig bakom en sådan princip.A Call to Action hoppas även på att världens militära utgifter skall kunnaminskas till vid sekelskiftet.Behovet av en ny ekonomiskvärldsordningPå segrarmakternas möte i Bretton 1944 var dengemensamma övertygelsen stark: Varken den kollektivadepressionens politik från guldmyntfotens tid eller det ivärldskrig övergående handelskrigets tid skullenågonsin få komma tillbaka. Det system som gradvisbyggdes upp var en stabilitetspakt byggd på solidaritetensgrund: länder med betalningsbalansproblem ochlågkonjunktur skulle få låna på fördelaktiga villkor frånländer med överskottssparande. Grundidéerna - frihandeloch nationell efterfrågestyrning - var de som Keynes, somsjälv var med i Bretton , hade formulerat redan efterdet i How to pay for the War.Bretton Woods-systemet byggde också på att en i guld inlöslig dollar vardominerande reservvaluta. Dollarns fall 1971 inledde en kaotisk periodpräglad av stagnation, våldsamma svängningar i valutakurserna ochgigantiska oplanerade resursöverföringar mellan olika valutaområden. Dennya högern började nu propagera mot den keynesianska politiken och motnästan all statlig inblandning i ekonomin. Man krävde också att de fattigaländerna skulle ta bort alla skydd för sina hemmamarknader och släppa denkapitalistiska marknadsekonomin fri.Världsbanken och Valutafonden lät sig påverkas av denna ideologiskatrend och krävde av särskilt de mest skuldtyngda att dessa skullesatsa ensidigt på att avreglera sina marknader och banta den offentligasektorn. Därmed blev Bretton Woods-institutionerna allt mindre avsolidariska långivare till fattiga eller krisdrabbade länder och alltmer av"finanspoliser" med uppgift att likrikta - eller "strukturanpassa" -ekonomierna efter den nya högerns smak. skaffade sig nästanmonopol på att formulera och lösa problem tack vare sin väldigautrednings- och forskningskapacitet. Dess problemlösningar har blivitnormgivande för de flesta biståndsgivarna, även Sverige.I dagarna beslutar och om hur man skall kunna kommatill rätta med uländernas enorma skuldbördor. Detta välkomnar vi. Tyvärrkommer det sent, som förutsättningen för att man skall kunnagenomföra programmet är att fordringsägarna i väst går med påVärldsbankens krav på skuldlättnader. Förslaget tar att genomföravilket leder till att många länder kommer att tvingas vänta innannågon skuldlättnad kan ske.StrukturanpassningsprogramÖver åttiotalet har haft strukturanpassningsprogram.Trots det mer än fördubblades skulder från 1980till 1993. De allra fattigaste ländernas skulder tredubblades.Hälsovårdsutgifterna minskades och utbildningsnivånsänktes. För dessa länder - och det handlar främst om Afrikasöder om - blev ett förlorat årtionde.I rapporten , the Environment, and SustainableDevelopment, publicerad av WWF 1996, kritiseras strukturanpassnings-programmen som har lett till försämrad inkomstfördelning och enförskjutning av kostnaderna för de ekonomiska reformerna till de fattiga.Kvinnorna har missgynnats ekonomiskt och dessutom har arbetsmarknadernablivit mindre reglerade vilket har inneburit sänkt levnadsstandard och sämrearbetsförhållanden för arbetarklasserna.Visst behövs ekonomiska reformer i skuldländerna, men de krav som IMFoch ställt upp har inte fungerat. För att lägga grunden för enutveckling av god samhällsstyrning och pluralistiska politiska system krävsförutom fungerande marknader en stabilisering av makroekonomin,lagstiftning, rättsväsende och reformering av landets statsförvaltning m.m.Det är hög tid att försöka hitta andra metoder för strukturanpassning änVärldsbankens och IMF:s för att hantera skulder, så att de uppnårlångsiktig utveckling. De sociala effekterna - inte minst för barnen - måstebeaktas liksom etniska konflikter och andra hot mot säkerheten. "Densvenska regeringen har i denna fråga, vid det sociala toppmötet i ,förbundit sig att verka för att strukturanpassningsprogrammen innehållersociala åtgärder och social integration. Det är ett löfte som förpliktigar." Såskriver i skriften måste ske ombiståndet och strukturanpassningen.I vissa länder, t.ex. och , går avbudgeten till att betala lån. Till utbildning går . Även andra socialasatsningar på hälso- och sjukvård har kraftigt minskat. tar isin - , The rise and fall of the "Swedishmodel", upp just utbildningssatsningen som en viktig faktor som bidrog tillSveriges snabba utveckling. Det krävs att större del av biståndet går till desociala sektorerna för att landet skall utvecklas både mänskligt ochekonomiskt.Kritik har också riktats mot och för bristande insyn ochkontroll. I praktiken styrs banken inte av medlemsländerna utan avexekutivstyrelsen och topptjänstemännen. måste ändra sinpolitik. För att den skall kunna göra det, måste själva bankens struktur ochbeslutsformer förändras. Det krävs en verklig reform - en strukturanpassning- av . måste IMF reformeras. Båda institutionernamåste demokratiseras och inordnas i FN-systemet.OECDOECD uppstod i samband med Marshallhjälpen och det kallakriget. Om nu FN:s regionala kommissioner ses över ienlighet med förslaget från A Call to Action är det naturligtatt också ifrågasätts. Varför en organisation för enbartde relativt rika länder som en gång stod emot ett östligt blocksom inte längre finns? är en förlegad konstruktionsom bör avvecklas. De resurser som besitter börgradvis överföras till de globala organen.Vi föreslår därför att regeringen skall presentera ett program för Sverigesbidrag för att åstadkomma en ny ekonomisk världsordning byggd på deförslag som läggs i UNDP:s rapport report och irapporten to Action. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den presenterar ett program för hurSverige skall bidra till förverkligandet av de förslag som läggs i denna motionsamt i rapporterna och A Call to Action,2. att i likhet med uttalar sitt stöd för principernabakom den s.k. Tobinskatten,3. att hos regeringen begär att den agerar för att insatser inomVärldsbanken, IMF och underordnas svenska biståndsmål,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avveckling av .