mot · GJ02Kr4 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I propositionen föreslås under anslagsposten B 1. Bidrag tillfolkbildningen att de extra studieplatserna förarbetsmarknadspolitiska insatser som folkhögskolorna f. n.disponerar minskas från 10 000 till 6 000 . som för /96beräknats till (helår) räknas därmed ned till 108Mkr (halvår). Detta innebär vad gäller antaletutbildningsplatser en minskning på vilket kanjämföras med att motsvarande neddragning på komvuxsidanstannar på 17 %.Denna neddragning är ytterst förvånande då arbetslösheten fortfarande ärhög. Det kommer att få negativa konsekvenser för en stor grupp arbetslösapersoner för vilka folkhögskoleutbildning skulle vara det bästa och kanskeenda alternativet. Till stor del kommer det att handla om korttidsutbildadekvinnor. Dessa har utgjort av dem som studerat på dessa särskildamedel.De pedagogiska arbetsformer som tillämpas inom folkbildningen ger braresultat. De som genomgått en folkhögskolekurs har mycket positivaerfarenheter av studierna och studietiden. En folkhögskolekurs ger så mycketmer än ökade kunskaper. Den sociala kompetensen blir stärkt, man växer"som människa", och man får lärandekompetens dvs. man förbättrar sinförmåga att lära. Det sistnämnda är inte minst viktigt i ett föränderligtsamhälle där det ständigt finns behov av fördjupade och nya kunskaper.Samhället bör ta till vara den resurs som folkhögskolorna utgör. Inomfolkhögskolorna finns erfarenhet, kunnande och vilja att ge utbildning åtvuxna som av olika skäl vill förbättra sina kunskaper och sin kompetens. Detgäller både dem som har arbete och dem som är arbetslösa.Studier vid folkhögskolor kan ge grundskole- och/eller gymnasiekompe-tens. Även allmän och särskild behörighet kan ges till högskolestudier. Detfinns även yrkesinriktade kurser på eftergymnasial/högskolenivå, t.ex. fritids-ledarutbildning, informations-, data- och ekonomiutbildningar.I den rådande arbetslöshetssituationen och med det stora antalet sökandetill folkhögskoleplatserna kommer regeringens förslag att motverka deambitioner som bl.a. återfanns i tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25).Där uttalades bl.a. ett behov av mer permanenta satsningar på vuxnasmöjlighet till utbildning i samband med att de konjunkturbetingandeanslagen tas bort . Att i den övergångssituation som läsåret1996/97 utgör kraftigt dra ned på folkhögskolornas utbildningskapacitet ärförvånande.I sitt yttrande till finansutskottet över tilläggspropositionen skrev kultur-utskottet "att riksdag och regering under ett bekymmersamt arbetsmarknads-politiskt läge har kunnat lita till studieförbundens och folkhögskolornasförmåga att snabbt och flexibelt kunna anordna utbildningar med särskildaarbetsmarknadsmedel. Utvärderingar har visat att utbildningarna har nått deavsedda grupperna. Den fria och frivilliga folkbildningens arbetsformer harvisat sig vara väl lämpade för sådana arbetsmarknadspolitiskt motiveradeutbildningsinsatser. "Folkhögskolorna som under en snart fyraårig period snabbt byggt ut sinkapacitet, anställt nya lärare och hyrt lokaler ges en alltför kortomställningstid. Då man känt till att 1996/97 skulle bli det femte och sistaåret vad gäller de särskilda arbetsmarknadsbetingade anslagen har man utgåttfrån att motsvarande resurser även skulle beviljas under detta år.Finansministern har också uttalat att vuxenutbildningen skall tillföras70 000 nya studerandeplatser kommande år, att då i övergångsfasen till enbetydligt större vuxenutbildningssatsning så kraftigt dra ned på just folkhög-skolans resurser är förvånande.Då arbetsmarknadsläget är bekymmersamt och utbildnings-platserna fortfarande behövs bör folkhögskolorna behålla det extra anslagetäven under /97. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bibehållande av det extra anslaget för läsåret1996/97.