mot · GJ02T39 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:93 Organisationen av den periodiska fordonskontrollen SammanfattningRegeringen redovisar i sin skrivelse att den tidigarebeslutade, och därefter uppskjutna, avregleringen av ABSvensk ensamrätt på att utförakontrollbesiktningar nu ej kommer att genomföras. Motivetsägs vara att man vill ha ytterligare underlag vad avseravregleringens effekt på servicen i glesbygd.I motionen påvisas det omfattande utredningsarbete som redan företagits isyfte att belysa problemen, föreslagna och beslutade åtgärder förgaranteradservice även i glesbygden samt att omfattningen av de eventuella problemsom kan uppkomma är begränsade. Slutsatsen är att regeringens motiv tillattstoppa avregleringen inte är tillräckligt, utan förmodligen ett svepskälför atthindra genomförandet av ett förslag som ej överensstämmer medregeringensideologiska övertygelse.De utredningar som företagits visar att en avreglering kan förväntas ledatill minskade kostnader och ett bättre serviceutbud som gagnar denenskildebesiktningskunden och samhällsekonomin. Vår uppfattning är därför attavregleringen bör fortgå, med justerad tidsplan, men i övrigt enligtriksdagenstidigare beslut.Genom att stoppa avregleringen låter regeringen traditionelltsocialdemokratiskt tänkande styra istället för att se till vad som ärbäst förmedborgarna i allmänhet och bilinnehavarna i synnerhet. Bevarandet avdetstelbenta monopolet betalas genom höjda kostnader för bilisterna.BakgrundDen utredning (SOU 1992:115 Kontroll i konkurrens -avveckling av AB monopol påkontrollbesiktning) som föregick den förra regeringensproposition (1993/94:167) och riksdagsbeslut (rskr.1993/94:433) hade i uppdrag att belysa en avregleringskonsekvenser för glesbygden och att föreslå åtgärder i syfteatt bevara en god servicenivå.De eventuella problem som kan uppkomma vid en avreglering rör de orterdär AB stationer drivs med förlust. Fakta kringaktuellaförluststationer redovisas i tabellen nedan.AB har 157 stationer i . Av dessa bar 19 intesina egna kostnader 1994, de två centralbokningskontoren i undantagna (dessa tar endast emot bokningar ochföretaringa egna besiktningar). Det totala underskottet vid stationerna var 8,6miljoner kronor 1994.Förluststationerna kan delas in i tre grupper; i den första gruppenåterfinns9 stationer där förlustbidragets andel av intäkterna uppgår till högst11procent, i den andra gruppen finns ytterligare 9 stationer i intervallet21-33procent, samt slutligen en station som har ett exceptionellt underskottpå 59procent.TabellKälla:Riksdagens utredningstjänst, uppgifterna gäller för 1994.Den tidigare nämnda utredningen pekade på att man kundesäkerställa servicen i glesbygden genom att vidta följandeåtgärder:- förlänga perioden för inställelse av personbilar att gälla inom ett årfrånföregående besiktning-- tillåta etablering av mobila besiktningsanläggningar-- tillåta fri prissättning för besiktningsföretag etablerade inom givetgeografiskt område-- i undantagsfall möjliggöra för att lämna dispenser för attfinnaen adekvat lösning-Regeringens proposition och riksdagsbeslutet resulteradesammanfattningsvis i följande beslut för att garanteraservicen i glesbygd: Fri prissättning på alla typer av besiktningsuppdrag. Riktlinjer förASB:s prispolitik bör fastställas inom bolaget eller i avtal med staten. I områden med mycket långa avstånd till en besiktningsstation skalldetfinnas möjlighet till dispens från kravet på fristående ställning Efterettsärskilt medgivande från skall t.ex. ett bilverkstadsföretagkunna överta en ASB-anläggning för att genomföra besiktningar ikombination med service och reparation. Möjligheterna att samutnyttja resurserna inom de civila och militärabesiktningsorganisationerna bör utredas. skall följa upp avregleringens effekter vad gäller bl akostnaderna för besiktningar i glesbygd.Efter en hemställan från AB SvenskBilprovning om en senareläggning av ikraftträdandet av dennya organisationen, med behovet av ytterligare tid föromställning som enda motivering, föreslog regeringen (prop.1994/95:69) att en senareläggning från till den1 borde ske. beslöt dock (rskr.1994/95:137) att regeringen skulle få fatta beslut om enavreglering gällande från tidigast . Sommotiv angavs att regeringen skulle få rådrum att försäkra sigom att en avreglering inte skulle leda till att trafiksäkerheten,miljön eller servicen försämras eller till att kostnaderna ökar.Regeringen tillsatte därefter två särskilda utredare som i rapportenkommit till slutsatsen att det inte finns några skälsom talarför att en avreglering skulle innebära några negativa konsekvenser förmiljönoch trafiksäkerheten. Vidare konstateras i rapporten att en avregleringkanförväntas nedbringa de samhällsekonomiska kostnaderna, kostnaderna förkunden samt leda till en bättre kundanpasssning av servicen. Vadbeträffarservicen i glesbygden drar man den slutsatsen att den kan komma atthotas ide fall stationerna inte kan bära sina egna kostnader. Som enytterligareåtgärd, utöver de som tidigare föreslagits och beslutat om,angerman möjligheten att staten utger ett etableringsbidrag för att uppnå enrimligservicenivå.SlutsatsFrågan om en avreglering av AB Svensk Bilprovningsmonopol på fordonsbesiktningar har utretts väl. Frågan omeventuella konsekvenser för servicen i glesbygden är välgenomlyst och en uppsättning åtgärder står till buds för attkunna garantera en rimlig servicenivå.Utan att förringa de eventuella konsekvenser som kan uppstå för serviceniglesbygden kan konstateras att riskerna är tämligen begränsade. Det rörsigom ett tjugotal stationer med en total förlust 1994 på 8,6 miljonerkronor.Med rationaliseringar och måttliga prishöjningar bör gruppen av stationermed de minsta underskotten kunna klara av fortsatt verksamhet. Läggermandärtill att konkurrensen öppnar för nya och mer kostnadseffektivalösningarsamt möjligheten till dispens för verkstäder att utföra besiktningar börävenservicen på merparten av de orter som återfinns i mellangruppen kunnabibehållas på en acceptabel nivå. Ingen av de i tabellen återfunnaorternasaknar t ex bilverkstad (antalet varierar mellan 2 och 34), som kanvaraaktuell för dispens. Slutligen, som en sista utväg, har den nu senastgjordautredningen pekat på möjligheten till en direkt statlig subvention förattgarantera en rimlig servicenivå på de aktuella orterna.Mot bakgrund av detta kan vi inte annat än konstatera att de farhågorregeringen framför i sin skrivelse är kraftigt överdrivna och att detmotiv somregeringen anger för att stoppa avregleringen inte är övertygande. Vårslutsatsär att regeringens motivering endast är ett svepskäl för att avideologiska skälmotsätta sig en avreglering.Samtliga de utredningar som gjorts visar att en avreglering bör kunnamedföra positiva samhällsekonomiska konsekvenser, i allmänhet minskadekostnader för bilisterna och en bättre service. Att regeringen nu väljeratt integenomföra den tidigare beslutade avregleringen är mot denna bakgrunddjuptbeklagligt.Regeringen låter nu traditionell socialdemokratisk politik gå före vadsomär bäst för medborgarna i allmänhet och bilinnehavarna i synnerhet.Iställetför att bidra till sänkta bilbesiktningskostnader väljer man att slåvakt ommonopolet. Bilisterna får betala priset för den socialdemokratiskapolitiken,men även samhället i stort förlorar på att socialdemokraterna villbevara enföråldrad ordning - ännu en oansvarig återställare av en regering sombackarin . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett genomförande av det tidigare riksdagsbeslutetom en ny organisation av den periodiska fordonskontrollen.