mot · GK02Fi613 · 1996-10-07 00:00:00 — Den signal som gavs var att det för denkommunala ekonomin inte skall spela någon roll hur skattekraften i denenskilda kommunen utvecklas; det incitament som finns för ett antalkommuner är negativt - höjd skattekraft ger större avbränningar änden formella intäktsökningen.I budgetpropositionen ges överhuvud taget inte någon redovisning av hurkommunsektorn kan medverka till ett bättre tillväxtklimat i vårt land. Denparlamentariska utredning som skall utvärdera det nya utjämningssystemetför kommuner och landsting bör därför få som en särskild uppgift att iakttaoch analysera det beslutade systemets effekt på incitamenten för enskildakommuner att bidra till ekonomisk tillväxt i Sverige.Det moderata alternativet löser den hittillsvarande motsättningen mellanhög utjämningsgrad och incitament att höja skattekraften för enskildakommuner. Genom att frysa tillskottet av utjämningsbidrag till kommunernai utjämningssystemet får alla kommuner ett hundraprocentigt incitamentbeträffande förändringar i den egna skattekraften.En speciell effekt som uppstått med det nya systemets s.k. införandereglerär att kommuner som haft en mer fördelaktig skattekrafts-utveckling nu straffas för denna och får bära en större "förlust", i några fallen mycket betydande avvikelse, än vad regeringen angett som årligt tak iinförandereglerna.Detta visar det stötande i att bygga in negativa incitament.Riktlinjer för en långsiktigthållbar lösningDe gångna årens utredningsarbete kring principerna för ochutformningen av ett hållbart system för inkomst- ochkostnadsutjämning för primärkommuner och landsting visarenligt vår uppfattning att det krävs en genomgripande reformdär flera hittillsvarande utgångspunkter måste omprövas.Svårigheterna att finna ett system som får en sådan acceptans att det blirlångsiktigt stabilt bottnar i stor utsträckning i den totala kommunala sektornsomfattning. av den offentliga sektorns verksamhet bedrivsav primärkommunerna och landstingen. Det har medfört en utdebitering på31,av medborgarnas beskattningsbara förvärvsinkomster 1995.Till detta kommer statsbidrag som motsvarar ett ytterligare skatteuttag pånästan . Detta innebär att kommunernas totala nettoutgiftermotsvarar en utdebitering på av landets förvärvsinkomster.Expansionen av den kommunala sektorn har varit snabb sedan 1960-talet.Även om volymen statsbidrag och i viss mån avgifter också ökat, harexpansionen sedd över hela perioden medfört en mycket kraftig ökning avskatteuttaget på förvärvsinkomster. Relativt sett har låginkomsttagaredrabbats särskilt hårt, eftersom den proportionella kommunala utdebiteringentidigt sätter in med full kraft efter ett relativt lågt grundavdrag.Samhällsekonomiskt bidrog kommunalskattehöjningarna till de kraftigaskärpningar av marginalskatterna som utgjorde enviktig orsak till den urholkade tillväxtkraften i vårt land.Med en så stor sektor blir skillnaderna i egen skattekraft ochopåverkbara kostnader så betydande kommunerna emellan att det krävs ettstatligt system för att ge kommunerna likvärdiga förutsättningar att sköta sinauppgifter. Förutsättningarna att finna ett långsiktigt hållbart sådant systemökar emellertid avsevärt om de kommunala uppgifterna /utgifterna och detkommunala finansieringsansvaret begränsas. En sådan begränsning bör sessom en del av en mer grundläggande förändring av relationerna mellan detoffentliga och det enskilda.När ekonomin sätter strikta gränser märks det offentligas faktiskabegränsningar särskilt tydligt. Det är många som just nu erfar detta och kandra sina slutsatser om hur det goda samhället borde se ut.Ett gott samhälle är ett samhälle där det offentliga, det civila samhället,den "lilla världen"och marknaden tillsammans skänker den enskilde ochfamiljerna trygghet och mångfald i olika livssituationer. Den valfrihets-revolution som inleddes förra mandatperioden måste därför fortsätta ochprägla kommande årtionden. En viktig uppgift för såväl staten somkommunerna är att - i stället för att ta över ansvar - medverka till att andrakan ta sitt ansvar bättre. En mindre offentlig sektor innebär då inte mindre avutbildning, vård och omsorg, men väl att denna kan utföras på fler sätt änidag och med utvecklad kvalitet.En omprövning av utgångspunkterna för ett system måste bestå iatt föra över vissa uppgifter från den offentliga till den privata sektorn - medmotsvarande utrymme för medborgarna att själva finansiera dessa. Men detgäller också att pröva vilka offentliga åtaganden som är av den arten attfinansieringsansvaret bör ligga kvar på den kommunala sektorn. För vissauppgifter som åvilar kommunerna bör finansieringen sker på nationellnivå och gå direkt till medborgarna. En nationell skolpeng, som ges dennautformning, skulle t ex stimulera mångfald och kvalitet genom enutvecklande konkurrens där föräldrarna garanteras rätten att genomskolpengen själva välja skola för sina barn.Andra uppgifter på det kommunala planet kräver en nationell avregleringför att kunna skötas på ett lokalt anpassat och effektivt sätt. Den nuvarandesocialtjänstlagen förhindrar t.ex. att stöd och hjälp anpassas till de lokalaförhållandena och erfarenheterna. Det är mycket anmärkningsvärt att dettaviktiga förändringsarbete fördröjts av oenigheten inom regeringen.De uppgifter som efter en översyn naturligt kvarstår som ett lokaltkommunalt ansvar - också vad avser finansieringen - bör även fortsättnings-vis finansieras med inkomstskatt. Även efter de reformer vi härskisserat kommer det att finnas behov av riktade statsbidrag till kommunermed otillräcklig skattekraft. Detta är nödvändigt för att ge rimligt likvärdigaförutsättningar. Det system vi förordar ger sålunda kommunerna likvärdigamöjligheter att sköta sina uppgifter med eget hänsynstagande också tilllokala förutsättningar och behov.För att uppnå ett långsiktigt stabilt system som hanterar de ekonomiskarelationerna mellan stat och kommun bör en översyn inledas isyfte att inleda en successiv förändring av denoffentliga sektorns omfattning och ansvarsfördelning med den inriktning viangivit ovan. En självklar utgångspunkt i detta arbete skall vara grundlagensbestämmelser. Det som upptas i skatt av en kommun för dess lokalauppgifter skall inte överföras till andra ändamål eller andra kommuner.Den totala effekten av våra förslag och åtgärder leder till att den statligaöverföringen till kommunsektorn 1997 bör minska enligt följande:Tabell 1Minskning av allmänna bidrag tillkommunerna(penningvärde)miljonerkronorYtterligare avreglering genom förändring avsocialtjänstlag och slopande av barnomsorgslag3 099Återställande av ursprungligen beräknat utrymme förkommunernas momsavdrag4 649Neutralisering av förslag i vårtbudgetalternativ som innebär lägre kostnaderresp. större skatteintäkter för kommunerna:Ytterligare karensdag(innebär lägre lönekostnader för kommunerna)1 550Egenavgiftsänkning(innebär större skatteunderlag för kommunerna)4 020Vårdnadsbidrag(innebär lägre barnomsorgskostnad för kommunerna)2 376Summa 15 693HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering av kommunernas och landstingens verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning av kommunernas och landstingensverksamhet,3. att uppdrar åt regeringen att lägga fram förslag omanvändning av den kommunala bolagsformen, i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarnas rätt att välja skola och barnomsorg,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det s.k. balanskravet i kommuner och landsting,16. att hos regeringen begär förslag om stimulans till kommunalaskattesänkningar i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar om ett grundlagsriktigt utjämningssystem vilketskall ersätta dagens grundlagsstridiga system i enlighet med vad som anförtsi motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun isyfte att åstadkomma en långsiktigt hållbar lösning,9. att för anvisar ett anslag under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner på , i enlighet medvad som anförts i motionen.