mot · GK02Bo11 · 1996-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:34 Handelsändamålet i detaljplan, m.m. I propositionen föreslår regeringen en återgång till de regler iplan- och bygglagen (PBL) som gällde före den borgerligaregeringens lagändring 1992. Regeringen vill gekommunerna möjligheter att i detaljplanerna reglerahandelsändamålet genom att särskilja partihandel ochdetaljhandel och genom att inom detaljhandeln särskiljahandel med livsmedel från handel med skrymmande varor. Ipraktiken riskerar en sådan lagändring att medföra ett stoppför nyetableringar av lågpriskedjor och "pris-pressar-pirater"i många kommuner. Vi anser att förslaget är mycketolyckligt.Livsmedelssektorn var en av 1980-talets värsta inflationshärdar. Denfrämsta orsaken var de stora bristerna i konkurrensen. Livsmedelssektornkännetecknas fortfarande av stark företagskoncentration och av omfattandesamverkan, främst inom förädlings-, distributions- och grossistleden, och iviss utsträckning också inom detaljhandeln.Konkurrenssituationen har dock förbättrats . EU-medlemskapet och den skärpta konkurrenslagstiftningen har bidragit till enlägre prisökningstakt på livsmedel. En annan bidragande orsak var 1992 årsändring i PBL, som bland annat innebar att kommunernas reglerings-möjligheter begränsades genom en uttrycklig föreskrift att bestämmelser ombyggnaders användning inte får utformas så att en effektiv konkurrensmotverkas.Grunden för lagändringen 1992 var att bestämmelserna i innebar ettpåtagligt etableringshinder för främst lågpriskedjor. , förut-varande och Statens pris- och konkurrensverk(SPK) kritiserade kommunerna för att tillämpa PBL så attnyetablering och omstrukturering av livsmedelshandeln förhindrades. Intesällan fick dessutom den redan etablerade handeln tillfälle att yttra sig i sam-band med den kommunala behovsprövningen, vilket bidrog till att lag-tillämpningen konserverade den befintliga branschstrukturen.Mycket tyder på lagändringen 1992 har fått positiva effekter. IKonkurrensberedningens slutbetänkande "EU, konsumenten och maten - för-väntningar och verklighet" konstateras att konkurrensen inom detaljhandelnförbättrats som en följd av ändringarna i PBL. Förändringen har bidragit tilllågpriskedjornas expansion, till lägre matpriser och ett mer varierat utbud förhushållen - inte minst barnfamiljerna har kunnat pressa sina matkonton.En väl fungerande konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna.Den stimulerar till förnyelse och är ett av de mest betydelsefulla medlen tilllångsiktig effektivitet. Omvänt leder brister i konkurrens till det motsatta:högre priser och små motiv till effektiviseringar och rationaliseringar avverksamheten. Inom livsmedelssektorn är det angeläget att utvecklingen gårmot ökad konkurrens. Regeringens förslag kommer att få motsatt effekt.Regeringens främsta motiv för en "återställare" i PBL sägs varakommunernas behov av att "begränsa den totala vägtrafiken och att främjaen utveckling mot en god och långsiktigt hållbar livsmiljö". Men någotunderlag som entydigt visar att avsaknaden av regleringsmöjligheter fåttnegativa effekter för trafikmiljön presenteras inte. Inte heller framgår avskrivningarna i propositionen på vilket sätt preciserade kommunala beslut omnyetableringar inom livsmedelshandeln skulle vara ett verksamt medel att nåangelägna miljömål. Kommunernas möjligheter att, inom ramen förplanmonoplet, långsiktigt planera för en god trafikmiljö, minska den totalavägtrafiken eller lösa andra trafikrelaterade problem, är knappast beroende avom också livsmedelsbutiker får möjlighet att etablera sig utanför stads-kärnorna.Anmärkningsvärt är också att regeringen inte har analyserat hurkonkurrensförhållandena inom livsmedelssektorn skulle påverkas av denföreslagna lagändringen. Vår bestämda uppfattning är att de föreslagnaförändringarna i PBL leder till samhällsekonomiska förluster genomförsämrad konkurrens, högre priser och ett mindre varierat utbud förkonsumenterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen.