mot · GK02Kr20 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik InledningKulturlivet har stärkt sinapositioner. Kulturens plats i debatten, dess betydelse församhällsekonomin och för individen har blivit större. Alltflerungdomar ser kulturen som en möjlighet att förverkliga sinaidéer och visionen om ett gott liv.Staten har gjort en rad strategiska satsningar på olikaområden och i olika delar av landet. Utgivandet av ,byggandet av en opera i , konsthögskola i , ett nytt Modernamuseet i är några sådana satsningar på "spetskulturen". Å andrasidan har kulturens "vardagsliv" i kommuner, i skolan och på biblioteken,inom folkbildningen, på arbetsplatserna försvagats. Kulturens olika delargår i otakt.Regeringen skriver också i kulturpropositionen att publikarbetet inte varitprioriterat eller framgångsrikt och detta gäller särskilt institutionerna som ialltför hög grad inriktat sig på de aktiva och välmotiverade medborgarna.Med andra ord: Kulturvanor följer klassgränser och endast marginellt harkulturens klassgränser flyttats.Vänsterpartiet finner propositionen välformulerad med bitvis föredömligabeskrivningar av de olika kulturområdena, konkreta och riktiga analyser avsituationen och läget i olika delar av landet. Vi uppskattar att det gamla ochursprungliga vänsterpartikravet om en bibliotekslag nu äntligen förverkligas.Vi finner att regeringen på ett bra sätt löst frågan om de kulturpolitiskamålen och är tillfredsställda med att formuleringen om kommersialismensnegativa verkningar återkommit i målskrivningen, men kopplat till fråganom mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet.Målet att "verka för allas möjlighet till kulturupplevelser och egetskapande" är enligt vår uppfattning en bättre och mer positiv formulering änatt peka ut "eftersatta" grupper - som kulturpolitiska mål. (Detinnefattade i stort sett alla i samhället: handikappade, barn, ungdomar,kvinnor, invandrare, äldre, arbetare, glesbygdsbor, förortsboende,korttidsutbildade etc.)Kulturpolitiska tendenser ipropositionenNär analyserar propositionen ser vi ett antalfrågor, kulturområden och viktiga grupper vars situation ärofullständigt belyst eller försummat. Vi ser en tendens i propositionen att återgå till att se kulturen mer som endistributionsfråga än en politik för att skapa aktivitet. Barn- och ungdomsperspektivet är otillräckligt i propositionen, trotsformuleringar i inledningen att barns och ungas rätt till både egetskapande och deltagande i kulturlivet är ett genomgående tema ipropositionen. Kulturens plats i skolan berörs nästan inte alls. Den mångkulturella dimensionen, en av de viktigaste beståndsdelarna ien ny kulturpolitik, genomsyrar inte de olika kulturområdena. Insatser föratt invandrarkulturen skall kunna integreras i och befrukta den svenskakulturen är för få. Kulturens murar mot korttidsutbildade och låginkomstgrupperna ochderas barn är dåligt utvecklat i propositionen. Inga nya metoder ochotillräckliga medel tillförs för att komma tillrätta med snedfördelningen iett klassperspektiv. Kulturen i arbetslivet nämns inte. Resultaten av kulturpolitiken möter människor där de bor, ute i sinakommuner, i skolan, i föreningslivet, i bostadsområdet. I och med demycket tunga besparingskrav som finns i kommunsektorn, riskerar dekulturpolitiska målen att haverera på vardagsplanet.Men vi ser också - och anser det helt riktigt - att regeringentar ett starkare grepp för att se till att målen följs hos debidragsfinansierade institutionerna och verksamheterna. Vihar heller inga principiella invändningar mot att omfördelaanslag och bidrag om målen inte uppfylls - t.ex. när detgäller inriktning mot barn och ungdom.Riktade bidrag till barn ochungdomarBarn och ungdomar är inte en enhetlig grupp, skriverregeringen. Att av ett sådant påstående dra slutsatsen att detinte behövs en särskild kulturpolitik för barn och ungdomleder fel. Hela den "socialisationsprocess" som finns inbygd ibarnomsorgen, i och gymnasieskolan, i satsningpå kommunala musikskolor, i föreningslivet etc. bygger påden grundläggande tanken att alla har rätt att möta, pröva på,delta i olika kulturella verksamheter. Det är både enrättvisefråga och en jämlikhetsfråga att alla oberoende avföräldrarnas samhällsklass och utbildningsnivå skall gesmöjligheter att delta i kulturlivet. Därför skall läroplaner,barnomsorgs- och skolplaner innehålla också kulturpolitiskamål.När kommunerna nu tvingas till i många fall mycket drastiska nedskär-ningar är det - förutom i den vanliga kultur- och biblioteksverksamheten,föreningsverksamheten - också barnomsorgen, skolan och fritidsverk-samheten som får vidkännas stora besparingar. Det innebär bl.a. att kulturensvillkor försämras, på många håll mycket drastiskt, på de områden därkulturen kan möta alla barn och ungdomar.Det räcker inte med att museer och teatrar aktiverar sig gentemot dennagrupp, om inte skolan och barnomsorgen har råd att använda sig av dem. Dåblir det de föräldrar som har intresse och ekonomi som låter sina barnutnyttja dessa institutioner.Om nu regeringen inte avser att ge kommunerna mer generella pengar föratt klara av sin skola och barnomsorg, måste riktade bidrag finnas för skolansoch barnomsorgens möjligheter att integrera kulturen i den ordinarieverksamheten i form av kulturprojekt, studiebesök och skapande verksamhet.Vänsterpartiet föreslår därför i sin budgetmotion utgiftsområde 17 att 15miljoner kronor avsätts för detta ändamål.Statligt bidrag till kulturskolorEn av de viktigaste insatser som kan göras för att stödja ochutveckla barns och ungdomars konstnärliga skapande är attutveckla de kommunala musikskolorna till kulturskolor. Ioch med kommunernas oerhört trängda ekonomiska situationär detta i det närmaste omöjligt. Det finns redan ettantal kommuner som påbörjat arbetet och många har planerom ekonomin medger.Regeringen bör därför inrätta ett statligt bidrag för att möjliggöra dennaprocess. Vi föreslår att anslås för detta ändamålunder en treårsperiod och i vår budgetmotion utgiftsområde 17 anslår vi 10miljoner kronor. I sammanhanget bör det nämnas att föreslagiten mångmiljardsatsning bestående av bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter förkommuner och landsting. I kommuner med en trängd ekonomi kan dessapengar även få en positiv återbäring på det lokala kulturlivet.Inrättande av multimedieverkstäderRegeringen avstyrker förslag om bidragtill inrättande av lokala multimedieverkstäder. Är det någonungdomskultursatsning som förefaller angelägen är detjust att fånga ungdomars intresse och kompetens kringmultimediefrågor. En sådan satsning skulle få betydelsefullaeffekter på en rad områden.Informationssamhället är redan här. Därför behöver medborgare få redskapoch kunskaper för att hantera både informationssamhällets möjligheter ochdess risker.Sådan insatser kan få betydelse för den lokala mediesituationen ochförstärka demokratin och förbättra ungdomars möjligheter att bli delaktiga isamhället. Ur jämställdhetssynpunkt vill vi nämna att pojkar har lättare att tarför sig av den nya tekniken.Vänsterpartiet föreslår i sin budgetmotion utgiftsområde 17 att 3 miljonerkronor anslås till för att medge kommuner, folkrörelser ochföreningar att söka bidrag för inrättande av multimedieverkstäder. Projektsom fokuserar på att kvinnligt deltagande säkras bör prioriteras.Den enda reella satsningen för just barn och ungdomar gäller läsfrämjandeåtgärder inom litteratur- och biblioteksområdet. Det välkomnar vi.Det mångkulturella samhället17 % av befolkning har invandrarbakgrund. Mycketav samhällets insatser på detta område handlar om attmotverka främlingsfientlighet och rasism. Det genomsyrarockså delar av kulturpropositionen. Men frågan måste sesmycket vidare, som en process som skall genomsyrasamhällets alla delar och verksamhetsområden. Det svenskasamhället har en tendens att isolera de olikainvandrarkulturerna från varandra, i stället för att låta dembefrukta de svenska kulturerna men också utveckla dem i enny miljö.Det svenska musiklivet har varit jämförelsevis bra på att ta till sig formeroch uttryck från andra musikkulturer, att arrangera konserter och turnéer.Teater- och bildkonstområdet är betydligt sämre på detta område. Museernahar ännu inte börjat samla på, beskriva och gestalta det nya somväxer fram. Institutionerna och den svenska festivalkulturen har inte inågon större utsträckning lyckats nå den invandrade befolkningen. Det finnsfå anställda på inflytelserika poster inom Kultursverige med invandrar-bakgrund, invandrares kulturella kompetens används inte i utredningar osv.Det deklareras ofta i kulturpolitiska sammanhang att vi ska vara öppna motomvärlden men i praktiken når vi inte tillräckligt långt.Sin största och bredaste bas har invandrarkulturerna i folkbildnings-organisationerna, som bär upp och har tagit på sig ansvaret för dessakulturformers existens och överlevnad i form av ekonomiskt stöd, somarrangörer och som lokalhållare. Inom dessa organisationer finns också ettkunnande och en medvetenhet om invandrarkulturernas betydelse. , kulturpropositionen eller Invandrarpolitiska kommitténsutredning belyser det mångkulturella samhället i hela dess vidd. Påkulturområdet finns få förslag. Däremot finns det en rikhaltig forskning påområdet, vars resultat borde kunna omsättas i konkret politik.HandlingsprogramVänsterpartiet föreslår att regeringen intensifierar arbetet pådet mångkulturella området i form av handlingsprogram,sammanställning av forskningsrapporter, seminarier ochkonferenser. Varje kulturområde borde genom lämpligaorgan få arbeta fram konkreta handlingsplaner vad gällerverksamhetens innehåll och invandrarnas deltagande.Vänsterpartiet föreslår vidare att folkbildningsorganisationengenom de lokala studieförbunden ges ett särskilt uppdrag attintensifiera och stärka invandrarkulturer.VärldskulturhusVärldskulturhusfrågan berörs i propositionen, där regeringenavser att lämna förslag till , eftertillsättning av en utredning. vill här framhållaförslaget att i som Världskulturhusbör övervägas. är ett mångkulturens hus, ditsåväl invandrare som infödda hittar och som de vant sig vidatt besöka. har verkat för att integreraavantgardistisk kultur, med kulturarv och andra länderskultur på ett föredömligt sätt. Vi vill varna för en tendenssom innebär att vi separerar och isolerar de olikakulturuttrycken från varandra i stället för att blanda ochintegrera.Konstnärernas villkorKonstnärspolitiken är ett av fundamenten i en nationellkulturpolitik. Kulturarbetarnas ekonomiska villkor harsuccessivt försämrats, både i och med att helaarbetsmarknadens försämrats och s.k. brödjobb försvunnitsamtidigt som beställarna, arrangörerna, har mindremöjligheter att efterfråga och betala uppdrag påkulturområdet.Regering och riksdag har också utökat antalet utbildningar ochutbildningsplatser på kulturområdet, som i många fall inte står i proportiontill efterfrågan eller möjligheter till rimlig försörjning. Antaletkulturarbetarehar ökat sedan slutet av 1970-talet.Som huvudprincip anger regeringen att konstnärernas försörjning i störstamöjliga utsträckning skall baseras på ersättning i direkt anslutning till derasarbete. Vi delar denna uppfattning, men det förutsätter att kommuner ochlandsting, folkrörelser och föreningsliv har ekonomiska möjligheter användasig av kultur. Alla dessa har en krisartad ekonomisk situation.I detta läge föreslår regeringen ett antal utredningar på området: en utredning om möjligheterna att korrigera de ekonomiska belastningarsom berör egenföretagande konstnärer, en utredning om den konstnärliga arbetsmarknaden, en utredning om följerätten bör kombineras med avgift på vidare-försäljning av konst, en utredning om hur konstnärerna missgynnas av olika regelverk, en utredning om arbetmarknadspolitiken i förhållande till de kultur-politiska målen.Dessutom föreslås en ökning av långtidsstipendier ochselektiva bidrag och en höjning av biblioteksersättningen tillförfattarna med . stöder dessa förslagsamt betonar vikten av att dessa frågor får vettiga ochkonstruktiva lösningar.Vi förutsätter att beslut om ändrad arbetslöshetsförsäkring medskärpta regler för att få rätt till ersättning vid arbetslöshet korrigeras. För-slaget innebär nämligen att de flesta kulturarbetarna ställs utanför systemet.Vänsterpartiet har i skattepolitiska sammanhang föreslagit att föregenföretagare inklusive kulturarbetare skattebefrias egenavgifter för deförsta i inkomst. förslag om ökade grundavdrag förlåginkomsttagare bör också nämnas här. Dessa förslag vidarebefordrar vi tillutredningen om de ekonomiska villkoren för egenföretagande konstnärer.Det är positivt att antalet länskonstnärer utvidgas till sammanlagt 27. Menhär är det viktigt att verksamheten sker på amatörernas villkor. Länskonst-närerna skall främst vara en resurs för amatörkulturen.Litteratur och språkPlan för biblioteksverksamhetVänsterpartiet välkomnar att ett förslag om bibliotekslag nuläggs fram. Det är ett krav som drivit ändasedan 1970-talet. Vi anser dock att lagen bör kompletterasmed att kommuner och landsting åläggs kravet att ha en planför sin biblioteksverksamhet inklusive skolbiblioteken ochsjukhusbiblioteken. I planen skall framgå kommunens målvad gäller personalens kompetens, bibliotekens öppettider,sortiment, verksamhet och tillgänglighet.Läsfrämjande verksamhetVänsterpartiet delar regeringens uppfattning att läskunnighetoch läsförståelse är en förutsättning för att barnen skallkunna tillgodogöra sig de nya medierna och den nyatekniken. Men vi skulle vilja gå längre och konstatera attinvesteringar som syftar till läskunnighet och läsförståelsehos alla samhällsmedborgare är en billig försäkring och denbästa garantin mot att informationssamhället inte parallelltutvecklas till ett tvåtredjedelssamhälle. Problemet är att desom har de största behoven av kulturella uttrycksmedel är desom efterfrågar dem minst på "marknaden".ArbetsplatsbibliotekI propositionen konstateras att läsandet och läsförståelsen ärintimt kopplade till social bakgrund. Men när regeringenkommer till förslagen kring aktiva åtgärder för att ökaläsandet bland barn och ungdomar saknas denna insikt. Medambitionen att öka läsandet och minska kulturklyftorna hosbarn och ungdomar måste staten också satsa på litteratur i demiljöer där kortutbildade föräldrar vistas. Därför menarVänsterpartiet att staten bör uppmuntra till och ge tillfälligabidrag till kommuner eller enskilda arbetsplatser som medarbetsplatsbibliotek vill satsa på läsandet och språket.De senaste årens besparingar i kommunerna har lett till att många arbets-platsbibliotek lagts ner. Vi vill påstå att många av dessa arbetsplatsbibliotekhar lagts ner på grund av att det aldrig formulerats och nedtecknats en lokalfacklig målsättning med arbetsplatsbiblioteket. Därför skall ett framtidastatligt bidrag till arbetsplatsbiblioteken kopplas till att den lokala fackligaorganisationen på arbetsplatsen skriftligt formulerar syfte och mål medarbetsplatsbiblioteket. Vi föreslår därför i vår budgetmotion utgiftsområde 17att anslaget förstärks med till tidsbegränsade bidrag förarbetsplatsbibliotek.Handlingsprogram för språketEtt handlingsprogram för att främja språket är en viktigmarkering, men det bör enligt inte enbart röraspråket som sådant, utan möjligheterna för människor atttillägna sig och utveckla sitt språk.TeaterPrecisering av uppdrag ombarnteaterNationalscenerna Operan och bör enligtVänsterpartiet få preciserade uppdrag vad gälleruppsättningar för barn och ungdom. Detta saknas i de målsom regeringen lägger fram i propositionen. De nationellauppdragen som regeringen föreslår på en rad områden, bl.a.för barn- och ungdomsteater är bra. Vi anser dock attuppdragen bör preciseras. Det bör ske i en dialog mellanStatens kulturråd och de olika mottagarna av uppdraget. Viifrågasätter om inte beloppen behöver vara större inom vissaområden och anslår därför i vår budgetmotion utgiftsområde17 ytterligare att fördelas av Kulturrådetbland de nationella uppdragen.Nationalscen i NorrVänsterpartiet ser mycket positivt på en nationalscen i Norr.Det bör bli en bred kultursatsning där flera delar av regionensamverkar. Det är angeläget att en nationalscen i Norr gesstatliga anslag i den omfattning som behövs för att starta ettså stort kulturprojekt. Vår utgångspunkt är den planeringsom musik- och dansteater gjort. Vi vill anslåytterligare till nationellt uppdrag för nationalscen i Norr. Det föreslår vi i vår budgetmotionutgiftsområde 17.Fria teater- och dansgruppernaTendensen på barnteaterområdet är att de statsunderstöddateatergrupperna och ensemblerna minskar sin verksamhetoch i stället ökar kommersiella teatrar sin verksamhet. Dethar medfört en kvalitetsförsämring. Anledningen är attkommersiella grupper använder sig av stordrift, fyller storasalonger, men intresserar sig inte för pedagogiken, samtalet,för- och efterarbetet. Därför är ett ökat stöd till dekvalitetsinriktade fria teatergrupperna viktigt.Problemet är, förutom kostnadsutvecklingen för grupperna, att arran-görernas möjligheter att anlita de fria teatergrupperna minskat i hela denkommunala verksamheten och inom föreningslivet på grund av kom-munernas ekonomiska situation. Ett bidrag för att ge de fria dans- ochteatergrupperna möjlighet att turnera skulle vara ett effektivt sätt att ge demmöjlighet att konkurrera med de kommersiella grupperna och höja kvaliteteninom barnteatern. Det skulle främst användas i storstadsområdenas miljon-programsområden, men också till andra teaterfattiga områden i landet. Viföreslår ett anslag på , utöver regeringens förslag, för dettaändamål i vår budgetmotion utgiftsområde 17.Samisk teaterVänsterpartiet stödjer regeringens förslag att ge iuppdrag att undersöka förutsättningarna för att etablera enfast samisk teaterinstitution. En samisk nationalscen isamverkan med landsting och kommuner i det berördaområdet skulle vi se som mycket positivt. Varken ikulturpropositionen eller budgetpropositionen finns någonfull beskrivning av hur fördelar sina kulturmedel.Vi ser fram emot att i nästa budgetproposition se att en sådansammanställning görs. En utgiftspost till finns iutgiftsområde 1 i budgetpropositionen men någon närmarebeskrivning av hur medlen fördelas finns inte, vilket visaknar.MusikRegeringen föreslår att länsmusikorganisationens anslagminskar med till1999. anser att principen att kunna omfördelaanslag utifrån måluppfyllelsekriterier är riktig. Problemet härär att man ställer olika musikergrupper mot varandra, vilketär olyckligt om man vill spränga gränser mellanolika musikformer och se nya samarbetsformer ute iregionerna.Vänsterpartiet föreslår därför att länsmusikens sparkrav minskas medhälften till . De insparade medlen omfördelas tillarrangörsstöd, vilket tycker är riktigt. Kulturpolitiskt är detviktigt att i detta läge flytta över tyngdpunkten från producenterna tillkonsumenter och arrangörer. I likhet med musikarrangörsorganisationernaanser att ett utökat arrangörsstöd bör anslås . Viföreslår därför en ökning av anslaget med i vår budget-motion utgiftsområde 17.Vänsterpartiet vill att regeringen utreder frågan om införande av enkassettskatt. Vi tror att det med framtida teknikutveckling kommer att skapasandra möjligheter för kopiering framför allt av musik direkt på datorernashårddiskar och andra datorbaserade medier.FilmRegeringen föreslår att medel anvisas för uppbyggandet avregionala resurscentrum för film och video för professionellafilmskapare. tillstyrker det förslaget menreagerar mot att medel för detta omfördelas från denverksamhet som används för stöd till lokalt arbete medvideo och lokal filmkulturell verksamhet för barn ochungdom. Den lokala verksamheten bygger upp ett brettkunnande som sedan kan hitta sina produktionsmedelregionalt. Ur kulturpolitiskt och regionalpolitiskt perspektivär det minst lika viktigt att - likt de kommunalamusikskolorna - skapa en första inkörsport, öppen för alla,som sedan kan leda till en bred amatörverksamhet och högkvalitet på elitnivå.FilmklassikerTillgången på kvalitetsfilm och filmhistoriens klassiker ärojämnt fördelad över landet. Filmklubbar och videouthyraresom intresserar sig för de viktiga och stora filmerna finnsframför allt i storstäder och universitetsorter. Filminstitutetbör därför få i uppdrag att utreda förutsättningar ochkostnader för att ge folkbiblioteken möjlighet att bygga uppett "klassikerbibliotek" på videogram för utlåning tillmedborgarna. Särskilt bör detta ses som en resurs för orteroch regioner med dålig tillgång på biografer. Filminstitutetsroll bör vara att skapa detta filmbibliotek på video, menockså kunna ge startbidrag för den lokala uppbyggnaden.Arkitektur och formgivningVänsterpartiet gör på detta område en särskild motion.KulturarvetVänsterpartiet delar regeringens bedömning och förslag närdet gäller kulturarvet.MuseerPå museiområdet har vi på vissa områden en avvikandeuppfattning. Vi delar regeringens förslag om övergripandestruktur på museiområdet och gläder oss åt den positivamarkeringen gentemot Arbetets museum. Vidare stöder viförslaget om Historiska museets skilsmässa frånRiksantikvarieämbetet.Etnografiskt centralmuseumDäremot avvisar vi förslaget att flytta ,och från Stockholmtill . Vi gör det inte av regionalpolitiska skäl - därdet kan ligga en hel del i principen att flytta utStockholmsbaserad verksamhet till andra delar av landet. Vigör det inte heller av någon tveksamhet att kopplingen medforskning på områdena skulle omöjliggöra en flyttning. Våraskäl är rent ekonomiska. anser det inteförsvarligt att överge det byggda Folkens museumsom är byggt för museets behov och krav och för derasspeciella samlingar. Vi motsätter oss att det på nytt skallgöras stora investeringar i en ny museibyggnad i kulturpolitiskt anser vi att dessa medel kan användasbetydligt bättre och effektivare på andra musei- ellerkulturområden, exempelvis i . Intentionerna ochmålsättningarna att skapa en bättre samordning av resursernaoch att ge stöd till i är bra.KvinnomuseumVänsterpartiet anser att ett statligt stött kvinnomuseum börinrättas. På flera håll i landet finns små museer somfokuserar på kvinnor. Vad vi saknar är en institution med ettnationellt ansvar. Museer är platser där historien skall tolkasoch gestaltas. Det har blivit alltmer uppenbartatt det varit en historia sedd med mansögon. Inomolika vetenskapliga discipliner har forskningen i ökadutsträckning uppmärksammat skillnader i mäns och kvinnorssituation. Inom den historiska forskningen har kvinnorshistoria kallats den "glömda" eller "osynliga" historien.Kvinnors historia håller på att få tydligare konturer ochforskningen kring könsrelationer och kvinnors liv i historienoch nutiden är ett växande forskningsfält.Det finns ett ökat behov hos svenska kvinnor och män att förstå sig själva,att söka sina rötter i sociala och kulturella miljöer. Det finns därför ettbehovav ett museum som tar på sig uppgiften att insamla ochsystematiskt behandla och bearbeta föremål och information om kvinnorssituation. Utrymmet på de redan etablerade museerna i landet och dennuvarande museistrukturen gör det befogat att upprätta ett separat museumför att gestalta kvinnors historia. föreslår att detta museumlokaliseras till Malmö-Lund-området. Där finns närheten till universitets-forskning och även en aktiv förening vars mål är att starta ett kvinnomuseum.Vi föreslår i vår budgetmotion utgiftsområde 17 att avsättsför ändamålet.ArkivRegeringen skriver: "Den statliga arkivpolitiken ligger fast. "anser att den inte bör göra det. Propositionenär passiv och beskriver arkivens funktion som myndighet ochförvaltare/förvarare. Arkivens andra uppgifter - att skapakännedom om kulturarvet och att öka tillgängligheten tillarkivens material - behandlas knappt.Informationsteknikens utveckling har medfört en helt ny situation och nyamöjligheter för arkiven.