mot · GJ02Fi110 · 1996-06-19 00:00:00 — Vianser att dubbelbeskattningen måste avskaffas för alla företag, eftersom detofta är de större företagens vinster som bör delas ut och bli tillgängliga påkapitalmarknaden för expansionsinvesteringar i nya eller mindre företag.Därtill föreslår regeringen att det partiella avskaffandet finansieras med enbegränsning av möjligheterna att avsätta till periodiseringsfond, vilketreducerar företagens förmåga att finansiera investeringar med egna medel,vilket vi anser vara hämmande för investeringsviljan. Vi anser därför att dettaförslag bör avslås.Vi avvisar bestämt den undermåliga finansieringen av regeringens förslag.Den sänker trovärdigheten i den pågående budgetsaneringen. Att använda s kinleveranser från , i praktiken alltså fastighetsförsäljningar, tillstatlig konsumtion är oacceptabelt. Försäljningar av fastigheter som statenövertagit som en följd av bankkrisen har setts som en återbetalning avbankstöd. Detta bankstöd lånades upp och belastar nu statsskulden. Det endarimliga är att intäkter från fastigheter som försäljs används till att betala av påstatsskulden.Det ekonomiska läget juni1996De senaste uppgifterna om den ekonomiska utvecklingen ärmycket bekymmersamma. minskadeSveriges totala produktion och inte heller harproduktionen ökat. SCB redovisar nolltillväxt hittills i år.Sysselsättningen har på årsbasis minskat med drygt 60 000personer. Vår oro för att regeringen i vårpropositionen varitalltför optimistisk har dessvärre besannats.I den nu aktuella propositionen erkänner regeringen att ekonomin utvecklassvagare än i prognosen, men någon ny prognos presenteras inte. Det hadeannars varit rimligt med en sådan, som då också kunde ta hänsyn tilleffekterna av de åtgärder som föreslogs i vårpropositionen liksom de åtgärdersom nu föreslås.Regeringen räknar med att utlandskonjunkturen skall vända uppåt snabbtoch ge draghjälp. Vi befarar att den draghjälpen blir både senare ochmindre än regeringens förhoppningar.Flertalet bedömningar av den ekonomiska utvecklingen är merpessimistiska än regeringens, vissa avsevärt sämre. Exporten väntas geganska liten draghjälp, delvis på grund av avmattningen i , delvis pågrund av den stärkta kronkursen. Investeringarna ökar ännu , menökningen avtar snabbt. Den offentliga konsumtionen dämpas av brist påpengar. Den privata konsumtionen hålls tillbaka av en stram finanspolitik ochhushållens oro för arbetslösheten. Risken att prognoserna måste skrivas ner ärmed andra ord avsevärt större än chansen att det går bättre än väntat.Det är självklart positivt att inflationen är fortsatt låg, liksom att vårutrikeshandel nu ger betydande överskott. finns risker inbyggda ide löneökningar som skett . Så länge strukturella reformer påarbetsmarknaden uteblir innebär försök att minska arbetslösheten attinflationsrisken kan öka.Riksbanken har kunnat sänka den s k reporäntan rejält , men de långaräntorna har inte sjunkit. Den 5-åriga obligationsräntan är fortfarande någrationdelar högre än när började sänka korträntan. Räntedifferensengentemot tyska 10-åriga statsobligationer har sjunkit i praktiskt tagetallaEU-länder utom och . Med hänsyn till att inflationstakten harsjunkit är realräntan fortfarande mycket hög.Under hela våren har arbetsmarknaden utvecklats mycket negativt. Antaletsysselsatta har minskat, antalet lediga platser har minskat, antalet varsel harökat. visar SCB att summan av antalet öppetarbetslösa, latent arbetslösa och personer i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har ökat med ca 70 000 personer. Sysselsättningen har undermotsvarande period minskat med 61 000 personer.De senaste uppgifterna från AMS tyder på en stor ökning av den öppnaarbetslösheten, vilket bara delvis återspeglar en säsongsmässig uppgång pågrund av skolavslutningarna. AMS befarar också en fortsatt kraftig ökning avden öppna arbetslösheten , när åtgärdsvolymen drasner utan att det finns någon motverkande positiv kraft i reguljärsysselsättning.Antalet nya företag ökade , men minskade enligt SCB åter1995. Det var ingen dramatisk minskning, men med hänsyn till behovet avkraftigt ökande nyföretagande illustrerar även detta de svagheter som finns isvensk ekonomi.Folkpartiets program för400 000 nya jobbSänkt arbetsgivaravgiftRegeringen har sent omsider insett att dagens högaarbetsgivaravgifter är ett allvarligt hinder för nya ochväxande företag. höjdesarbetsgivaravgifterna med ca . sänksde, om än bara med ca . Det är en fram-och-tillbaka-politik som tydligt illustrerar att regeringensaknar en genomtänkt strategi.Folkpartiet föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks avsevärt mer. För 1997bör sänkningen vara ca utöver regeringens förslag, och för1998 bör en ytterligare sänkning om ca genomföras.Sammanlagt handlar det således om sänkta arbetsgivaravgifter med ca 12miljarder kronor.Sänkningen bör koncentreras till tjänstesektorn. Där är problemen meddagens höga skattebelastning störst med hänsyn till konkurrensen med gör-det-själv, gör-det-svart och gör-det-inte-alls. Produktivitetsutvecklingen hargenerellt sett varit svagare i tjänsteproduktion än i varuproduktion vilketåstadkommit en för tjänsterna besvärande förskjutning av relativpriserna. Detfinns anledning att tro att flera tjänsteområden skulle kunna bli växandearbetsmarknader.En mindre del av sänkningen bör ske i form av helt avskaffadearbetsgivaravgifter för hushållstjänster, i första hand . Slopade arbetsgivaravgifter kan i någon mån kompensera fördagens dubbla skattekilar när hushåll köper tjänster. Marknaden förhushållstjänster är mycket liten , i varje fall utanför den svartasektorn, och vårt förslag gör det möjligt att skapa en "vit" marknad.Vi är inte omedvetna om att en avgränsning till tjänstesektorn och i änhögre grad till hushållssektorn är avsteg från vårt starka förord förgeneraliteti den ekonomiska politiken. Det måste finnas starka skäl för att väljaselektivitet före generalitet. Vi menar att det i dessa fall finns sådana starkaskäl. Till bilden hör också att dessa insatser finansieras genom slopande avandra selektiva inslag, t ex den sänkta matmomsen och företagssubventioner.Det råder ingen tvekan om att det summerade resultatet av Folkpartietspolitik blir mer generella och mindre selektiva insatser.Förenklad arbetsrättArbetsrätten har blivit en lång lidandets historia för de s-regeringar som suttit efter valet . Efter att i valrörelsenha lovat att återställa arbetsrätten har vissaregeringsledamöter av allt att döma blivit varse att enmodernisering av arbetsrätten är en viktig förutsättning fören bättre fungerande arbetsmarknad.När den socialdemokratiska regeringen tillträdde började den med attavsätta den arbetsrättsutredning som då arbetade. Ansvaret lades istället påparterna. Uppläggningen har visat sig mycket tidskrävande och har trots detinte lett till resultat. Förhandlingar mellan parterna i den statligautredningenhar misslyckats. Även parternas diskussion med hjälp av utsedda medlaretycks ha misslyckats. (LOs avtalssekreterare i .) I praktikentycks regeringen ha givit LO vetorätt, vilket har lett till svårartadhandlingsförlamning.Folkpartiet föreslår att lagen om anställningsskydd (LAS) och lagen ommedbestämmande (MBL) båda ändras på så sätt som skedde . Detinnebär längre provanställningstid, för visstidsanställning vidarbetstoppar samt undantag för två personer vid tillämpning avturordningsreglerna i LAS. Det innebär också att de fackliga organisationernafråntas exempelvis vetorätt vid entreprenadupphandlingar. Det får ankommapå berört utskott att utforma lagtexten.Vi föreslår därutöver att reglerna om anställningsvillkoren vid bl aföretagsöverlåtelser och entreprenader mjukas upp. Med anledning av ett EU-direktiv drev regeringen igenom mer långtgående regler än vad direktivetkräver. Följden blir att entreprenader försvåras. Vi tänker närmast på regelnatt den som övertar ett företag eller en entreprenad blir skyldig att tillämpaden övertagna personalens anställningsvillkor - även om detövertagande företaget har ett kollektivavtal med sina egna arbetstagare. Vianser också att det är dags att ompröva återanställningsregeln, som i mångafall enbart leder till att en ledig plats inte alls besätts, om nämligen dentidigare anställde som har förtur inte har den rätta kompetensen.Vi vill också ha rimligare regler vad gäller vilka personer som anses varaarbetstagare och vilka som anses vara uppdragstagare. Det är särskilt viktigtnär arbetslivet snabbt förändras i riktning mot fler flexibla arbets- ochföretagsformer. Den förra arbetsrättskommittén föreslog därför att utrymmetför uppdragstagare skulle utökas. Vi tycker det är rimligt. Man börexempelvis i tveksamma fall avstå från att som utgå från att ettanställningsförhållande skall gälla.En fungerande riskkapitalmarknadÄven i fråga om dubbelbeskattningen av riskkapital harregeringen sent omsider gjort en helomvändning. Därmederkänner man, om än halvhjärtat, att det var fel att hösten1994 återställa den gamla dubbelbeskattningen. Halvhjärtat,eftersom det förslag regeringen aviserar inte skall gälla allaföretag, utan bara vissa, förmodligen de med onoteradeaktier.Som framgått ovan anser vi det vara mycket angeläget attdubbelbeskattningen avskaffas för alla företag. Det vore mycket olyckligt omolika skatteregler skulle gälla för olika företag beroende på vilken börslistaaktierna noteras på. Det skapar tröskeleffekter. Fördelningen ochanvändningen av kapital blir också mer effektiv om vinster i högre grad delasut och alla företag därvid kan tävla på så likartade villkor som möjligt i frågaom kapitalförsörjning. Det motverkar inlåsning. Det är exempelvis ofta justde större bolagens vinster som bör delas ut och komma till användning videxpansion av mindre bolag.Regeringen föreslår också att det partiella slopandet av dubbel-beskattningen finansieras genom höjd bolagsskatt, vilket vi finner oklokt.Bolagsskattehöjningen sker i form av försämrade avsättningsmöjligheter tillden s k periodiseringsfonden. Detta riskerar att försämra soliditeten ochdärmed motståndskraften mot konjunktursvängningar liksom intresset ochviljan till investeringar. Förslaget bör avslås.Regeringen föreslår att det skattemässiga gynnandet av allemansfonderavskaffas. Vi har ingenting emot att detta sker i samband med attdubbelbeskattningen avskaffas. Vi föreslog själva det. Det är emellertidmycket viktigt att de särskilda placeringsreglerna för allemansfonder då ocksåavskaffas. Annars skulle reglerna missgynna sparande i allemansfond medstora utförsäljningar som trolig följd.I avsnitt 6.8 nedan beskrivs ett sätt att ytterligare uppmuntra enskildamänniskor att starta företag genom ett nytt sätt att skaffa sig riskkapital. Vitror att det vore mycket värdefullt.Ett robust skattesystem somuppmuntrar arbete och företagandeRegeringen säger sig stå fast vid principerna i den storaskattereformen, men i praktiken genomförs det ena allvarligaavsteget efter det andra. motsätter sig alla försökfrån regeringens sida att höja marginalskatten och förstöraprincipen om "hälften kvar". Vi har således från börjanmotsatt oss den s k värnskatten, d v s höjningen avmarginalskatten från till . återkommerregeringen med ytterligare en höjning av marginalskattengenom att föreslå sänkt brytpunkt. Därigenom får ca 50 000fler personer betala statlig skatt med en marginalskatt på ca55 %. Detta förslag bör avslås.Vi anser också att skatten bör sänkas för fåmansbolagen, så att även dentypen av företagsform undgår en hindrande hög beskattning.Den beslutade förlängningen av sjuklöneperioden, för vilkenarbetsgivarna inte fått kompensation, bör avskaffas. De nya reglerna drabbarsärskilt hårt i mindre och medelstora företag, vilket vi anser orimligt. Det ärjust dessa företag även regeringen säger sig värna om!Likaså bör beslutet om snabbare inbetalning av moms rivas upp.Regeringen har redan ändrat förslaget en gång och prestigen får inte sättasföre rimliga villkor för företagandet.Mer konkurrens!Folkpartiet anser det mycket viktigt att uppmuntra alternativadriftsformer inom vård, utbildning och omsorg. Det bådeskapar en effektivare konkurrens i produktionen av dessaviktiga tjänster, och ger möjlighet för enskilda människor attvälja själva. På detta område är regeringen på väg attbegränsa konkurrensen och begränsa valfriheten, vilket vimotsätter oss. Det senaste exemplet är förslagen tillförsämrade villkor för friskolorna.Riksdagsmajoriteten har uttalat sig för ett återinförande av de regler i plan-och bygglagen som gör det möjligt för kommunerna att stoppa etablering avlågprisbutiker. reserverade sig mot beslutet och anser inte att detbör genomföras.Vi har också noterat att kommunala bolag, särskilt i socialdemokratisktstyrda kommuner och landsting, i allt högre grad driver verksamhet utanförkommunens gräns.Regeringen bör ta fasta på de presenterade förslagen frånUnderprissättningskommittén, som belyst allvarliga konkurrenssned-vridningar i gränssnittet privat-offentligt. Över huvud taget bör en rensningske i den kommunala bolagsdjungeln. I många fall bör enligt vår meningkommunala företag säljas ut. Där de ändå finns är det viktigt att hävda att dens k lokaliseringsprincipen måste gälla, dvs att kommunala bolag enbart fårdriva verksamhet inom den egna kommunen.Reformera lönebildningenRegeringen har inbjudit arbetsmarknadens parter till samtalom lönebildningen. Det är tydligt att också regeringen insettatt lönebildningen i fungerat mycket dåligt underlång tid. Som redan berörts betraktar vi detta som ett avSveriges grundläggande strukturproblem.Tyvärr måste konstateras att också har dålig erfarenhet av justdenna typ av centrala diskussioner om lönebildningsproblemen. Sådana harförekommit och har aldrig givit några påtagliga resultat.För oss står det klart att det behövs betydande förändringar i det regelverksom styr arbetsmarknadsparternas agerande. Vi tror exempelvis att det var ettsteg i fel riktning när den nya majoriteten val minskadelöntagarnas egenfinansiering av a-kassorna. Vi anser också att arbetslöshets-försäkringens karaktär av omställningsförsäkring kräver för"rundgång" än enligt regeringens förslag. Vi tror dessutom att det finnsanledning att ta fasta på vissa andra förslag, som kan bidra till attkonfliktvapnet behandlas mera varsamt och skapar bättre balans mellanparterna på arbetsmarknaden.Vi vill slå vakt om ett system där lönebildningen sker på parternas egetansvar. Vi tror att existensen av fackföreningar och sammanslutningar avarbetsgivare bidrar till stabilitet och också förenklar den dagliga hanteringenav löne- och anställningsfrågor ute på arbetsplatserna. Det var en liberal ochfrisinnad regering som drev igenom kollektivavtalslagen och vitror fortfarande på fördelen med kollektivavtal. Men resultatet av att Sverigeunder långa tider haft socialistiska riksdagsmajoriteter och att arbetarrörelsenhaft synen att det som inte uppnås förhandlingsvägen skall effektueras avriksdagsmajoriteten har blivit en obalans. När till och med ledandefackföreningsmän själva säger att löneavtalen hamnar för högt är detuppenbart att arbetsgivarsidan blivit för svag.Vi har också medverkat till tillkomsten av både LAS och MBL och slårvakt om existensen av dessa lagar. Men, som redan framgått, är vi övertygadeom att de behöver genomgå betydande förändringar, bland annat för attåstadkomma en bättre balans mellan arbetsmarknadens parter.En ansvarsfull energipolitikFolkpartiet eftersträvar politisk samling kring en realistiskenergipolitik. Enligt vår mening har Energikommissionentydligt visat att de gällande energipolitiska mål somriksdagen har fastställt är oförenliga. Det skulle haoacceptabla miljömässiga och ekonomiska konsekvenser attavveckla all kärnkraft . Detsamma gällerregeringens nuvarande linje att stänga ett aggregat underdenna mandatperiod.Det skulle vara särskilt anmärkningsvärt när regeringen i andrasammanhang, t ex i de nu aktuella propositionerna, säger sig vilja understödjaen anpassning till ett miljömässigt hållbart samhälle, liksom skapandet avmånga nya arbetstillfällen.Uttalanden från regeringen tyder på att man på ett egenartat sätt hävdar attstängning av reaktorer tvingar fram så mycket investeringar att detsamhällsekonomiskt är en vinst. Den typen av resonemang avvisade alltidLinje 2 i debatterna med Linje 3 inför folkomröstningen 1980.Om stängning av fungerande kärnkraftverk är ett sätt att skapa tillväxtmåste man fråga sig varför man skall nöja sig med kraftverk. Varför intestänga några andra fungerande industrianläggningar inom massaindustri,stålverk, bilindustri eller annat? Med samma resonemang skulle det ju geännu mer investeringar och ännu fler jobb.KompetensutvecklingI ett liberalt samhälle är det en central uppgift för staten attsörja för tillgången på goda utbildningsmöjligheter. Defrämsta skälen för detta är utbildningens betydelse för denekonomiska utvecklingen och för jämställdheten.Vi är allvarligt bekymrade över att regeringen tycks använda utbildningsom ett sätt att dölja sitt misslyckande med att bekämpa arbetslöshetensnarare än för att förbättra fundamenten för utbildningsväsendet.För varje år blir kompetensfaktorn alltmer avgörande för näringslivetskonkurrenskraft. anser det mycket viktigt att se sambandet mellanmöjligheterna att häva arbetslösheten och förutsättningarna för att skaffa sigen kompetenshöjande utbildning och att starta nya företag.Vi har därför presenterat ett förslag som vi kallat "En årslön påkontot". Vi vill med det förslaget stimulera det enskilda, målinriktadesparandet och införa ett slags "återlånerätt" i det reformerade pensions-systemet i utbyte mot att man går i pension . Förutsättningen är attpengarna används till kompetenshöjning eller som riskkapital i ett egetföretag. Förslaget finns närmare beskrivet i vår partimotion med anledning avregeringens vårbudget. Vi har aktualiserat förslaget i den s k genom-förandegruppen för det nya pensionssystemet, men regeringen har ännu integivit den positiva respons vi hoppas på.En modern syn på tjänstesektornVi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har tagitfasta på vårt förslag till s k servicecheckar för attadministrativt underlätta skatte- och avgiftshantering närhushåll köper tjänster. Systemet tycks fungera väl iFrankrike, och borde kunna underlätta framväxandet av en"vit" tjänstesektor även i Sverige.Som framgått ovan i avsnitt 6.1 föreslår vi ett fyraårigt experiment medhelt avskaffade arbetsgivaravgifter när hushåll köper vissa tjänster.Alla bedömningar om var de nya arbetstillfällena skall tillkomma nämnertjänstesektorn. Vi vill för vår del särskilt framhålla de samband som finnsmellan företag (och arbetstillfällen) inom olika verksamhetsområden. Storaindustriföretag köper insatsvaror från mindre industriföretag, och de köpertjänster från tjänsteföretag. Hushållen köper både varor och tjänster. Denoffentliga sektorn är en stor upphandlare och köper både varor och tjänster förflera . som skapararbetstillfällen finns inom alla dessa områden. Det finns t ex framgångsrikaföretag som erbjuder trygga jobb inom s k tillbakagående branscher, och detfinns mindre framgångsrika företag som erbjuder otrygga jobb inom s ktillväxtbranscher. Vi tror inte att det är politikers uppgift att särskilt pekautvilka branscher eller verksamhetsområden som kommer att erbjudaframtidens trygga försörjningsmöjligheter för enskilda människor. Detpolitiker skall göra är att skapa bra förutsättningar för företagsamhet och iförekommande fall ta bort hinder för expansion och nyföretagande.Principbeslut om EMU-medlemskapDet mesta tyder på att en europeisk monetärunion kommer att förverkligas som planerat med start 1999.Starka skäl talar för att går med i en sådan union.Länder som väljer att stå utanför kommer att märka attutanförskapet har ett pris, bl a i form av högre räntor. Denbästa tidpunkten för ett svenskt inträde kan ändå diskuteras.Ett medlemskap innebär att den anpassningsmekanism somdevalveringsmöjligheten utgjort försvinner. Det ställer kravpå en större flexibilitet i ekonomin. Exempelvis är deproblem med lönebildningen vi berört ännu viktigare att lösaom skall gå med i . Just nu tyder mycket på attfrågan huruvida bör vara med från starten ärakademisk eftersom vårt land inte uppfyllerkonvergensvillkoren.Vi menar att , även om vi av ett eller annat skäl inte kommer medfrån starten, bör fatta ett principbeslut om att vi eftersträvar och siktar motmedlemskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som anförts i motionen,2. att godkänner vad i motionen anförts om målet atthalvera såväl den öppna som den totala arbetslösheten genomtillkomsten av ca 400 000 nya jobb ,3. att beslutar om utgiftstak totalt och för enskildautgiftsområden enligt vad som anförts i motionen,4. att beslutar om sänkta arbetsgivaravgifter medsammanlagt enligt vad som anförts i motionen,5. att beslutar avskaffa dubbelbeskattningen av aktierenligt vad som anförts i motionen,6. att beslutar upphäva de särskilda, restriktivaplaceringsreglerna för allemansfonder som den förmånligareskattesatsen avskaffas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att brytpunkten i inkomstbeskattningen ej börsänkas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lägre skatt för fåmansbolag,9. att beslutar att upphäva beslutet om förlängning avsjuklöneperiod,10. att beslutar att upphäva beslutet om snabbareinbetalning av moms.