mot · GK02Kr4 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Kulturen är vår inre odlingKulturen är människans sätt att bekräfta sin identitet ochsjälvrespekt, att utveckla sin fantasi och innovativa förmåga.Genom kulturen skapas tillhörighet med hembygd, nation,mänsklighet och natur.Kulturen hjälper oss att bearbeta konflikter, inre och yttre, att reflektera ochatt ta språnget ut i det okända. Inom litteratur, teater, film och bildkonstformas morgondagens tankar. Här finns hälsningar från det förgångna, frånalla dem som präglat tillvaron och givit den mening. Här formuleras ocksåden mänskliga gemenskapens grunder och demokratins livsideal.Kulturen somsammanhållande kraft isamhälletMiljöpartiet vill slå vakt om det svenska och nordiskakulturarvet, som vi vill att det svenska samhälletska vara öppet för impulser, idéer och kulturyttringar frånhela vår omvärld.Sedan blivit medlem i Europeiska unionen är det specielltbetydelsefullt att värna om svenska språket och det gemensamma kulturarvet.Kulturen är det som binder människor och regioner samman.Offentligt stöd till kulturMiljöpartiet vill bevara det kulturella nätverk som byggtsupp under , men också peka på detväsentliga i att nya kulturformer bereds plats, ochatt stödformer kan omprövas. Kulturlivets fria obändigaflöde får inte hämmas av konservatism, stagnation ellerinstitutionernas kvävande tyngd.Den kultur som erhåller offentligt stöd, och därmed betalas av samtligasvenska skattebetalare, måste vara tillgänglig för stora grupper i samhället.Biljettpriser ska därför i alla sammanhang hållas på en rimlig nivå.Kulturens ekonomiskabetydelseKultur - därmed avser vi teater, dans, museer, musik,bildkonst, litteratur och hantverk - har en växande betydelseför industri, handel och turism.På många håll i vårt land finns en snabbt ökande medvetenhet om attkulturinstitutionerna har ett ekonomiskt värde; att kulturlivet inte är enbelastning för de offentliga budgeterna, utan tvärtom genererar inkomster.Varje ort eller län med anspråk på att locka till sig - eller behålla -ekonomiska aktiviteter måste kunna visa upp ett acceptabelt kulturutbud.Sådana aspekter på kultur får dock aldrig tillåtas begränsa utrymmet förkulturens nyskapande, kritiska, omvälvande och människovårdande karaktär.EkologiskkulturmedvetenhetFör de flesta miljöföreträdare ingår människan i en enhetmed naturen, en uppfattning som manar till varsamhet medoch ansvarstagande för denna enhet. När man tar avståndfrån naturen och det naturliga bryts människans självkänslaned. Vi menar att om naturen exploateras hur som helstkommer detta också att gälla människor; respekt för naturenär det samma som respekt för människan.Kulturpolitiken bör främja ett personligt ansvarstagande för naturens helhetså att ett ekologiskt medvetande kan uppnås. vill komplettera dekulturpolitiska målen med en ny målsättning där vi visar på en livsstil somutvecklar förmågan att hantera sitt liv med minskat beroende av myndigheteroch snävt marknadstänkande. Ett liv där vi samspelar med andra varelser, intehärskar över dem eller reduceras till objekt.Nordiskt samarbeteVi hävdar bestämt att det nordiska samarbetet påkulturområdet måste bibehållas och förstärkas, vilket är destoviktigare som och inte är medlemmar iEuropeiska unionen.Europeiska unionenSamtidigt som vi värnar det svenska kulturarvet och dessmångfald är vår kultur också en gren av det europeiskaträdet. Enligt artikel 128 påtalas attharmonisering är uteslutet på kulturområdet, vilket noggrantska uppmärksammas.Dock bör EU-medel avsedda för kultur - detta gäller även - kunna komma svenska museer, bildkonstprojekt, film och medie-satsningar, samt kulturminnesmärken till del.Svenska språkets ställning får aldrig ifrågasättas i europeiska sammanhang.Stockholm -kulturhuvudstad 1998Stockholm kommer att vara Europaskulturhuvudstad. Under detta storslagna och internationelltbetydelsefulla evenemang kommer ett stort antal aktiviteteratt äga rum, i och runt , men också i hela landet.Vi anser att samtliga berörda institutioner, oavsett inriktning, harskyldighet att efter bästa förmåga bistå kulturhuvudstadsprojektet med stödoch hjälp.Framtidens kulturStiftelsen instiftades av medel urlöntagarfonderna.Sammanlagt disponerar stiftelsen över ca , vilket skadelas ut till fullo . Medlen ska bland annat användas tillprojekt av varaktig betydelse för kulturlivet. Styrelsen för Framtidens kulturär utsedd av riksdag.En avgörande svårighet har varit att utbetalningar ofta betraktats somskattepliktiga: mer än hälften av de beslutade kulturstödsmedlen frånFramtidens kultur är, eller har varit, föremål för skatteteknisk prövning. Detkulturstöd som slutligen ges kan därför bli väsentligt mindre än avsett. Ettproblem i sammanhanget är också att de fondmedel varifrån stiftelsen utgåttredan en gång har beskattats.Miljöpartiet de gröna vill därför bestämt trycka på att kulturstöd frånStiftelsen generellt ska skattebefrias.Digital utveckling avSveriges Radio,Utbildningsradion ochSveriges TelevisionVid behandlingen av 1995/budget gjordes enuppgörelse mellan de gröna och regeringen omatt 400 miljoner skulle avsättas till digital utveckling avSveriges Radio, Utbildningsradion och Television.Medlen skulle tas från det så kallade rundradiokontot.Det är av största vikt att det finns väl fungerande licensfinansieradepublic service-företag som förmår ange tonen i förhållande till dereklamfinansierade radio- och TV-bolagen.Public service-företagen inom radio och television måste därför gesmöjligheter att utveckla sin tekniska kapacitet och följa med i den snabbautvecklingen inom medieområdet. vill därför trycka på att medelsnarast, utan fördröjning, utbetalas.Kulturpropositionensallmänna inriktningMiljöpartiet de gröna vill se en successivt utökadkulturbudget.I den budgetproposition för som regeringen framlägger harsamtliga förändringar tillkommit genom omdisponeringar i föregåendeperiods budget. Man har utgått från ett nollsummespel. menar attdenna ambitionsnivå är alltför låg.I nationalbudgetsammanhang är kostnaden för kulturen ringa. Men prisetför att människor lider brist på inspirerande och utvecklande upplevelser ärförödande. Ett rikt och aktivt kulturliv ger den nationella identitetensjälvrespekt, vilket är nödvändigt för att människor ska finna kraft attrenovera, vidareutveckla och förnya vårt land, kulturellt och ekologisktekonomiskt.Vidare anser vi att kulturpolitikens roll i ett informations- och kunskaps-samhälle är att stimulera nya arbetsplatser för skapande och social samvaro.Obligatorisk videogramkontrollStatens biografbyrå sköter kontrollen av film och videogram.Kontrollen av videogram är frivillig, enligt nu gällandebestämmelser.Miljöpartiet menar att medievåld kan ses som en form av utövandeinformationsvåld. Barns och ungdomars världsbild präglas vid tidiga år. Idenna ingår föreställningar om vilken typ av våld som bejakas - alternativtinte bestraffas - av samhället.Vi menar att kontrollen ska utsträckas till att gälla samtliga videogram.Avgifter för granskning ska därför kvarstå oförändrade, för att finansierautökad verksamhet.11.2 BibliotekslagMiljöpartiet stöder förslaget om en bibliotekslag. Vi serockså positivt på att skol- och sjukhusbibliotekens ställninguppmärksammas. Men vi tycker att regeringen skulle våga tasteget fullt ut och föra fram diskussionen om hur bibliotekenbättre ska kunna främja ett kvalitetstänkande. Vi saknarockså skrivningar om betydelsen av fackutbildad personal.En sådan skrivning utesluter inte att allt fler yrkesgrupperkan komma att arbeta på bibliotek framöver. En annanbetydande frågeställning är att fler stora kommuner delar uppsitt arbete i stadsdelsnämnder, där stadsdelsnämnderna hareget ansvar för biblioteksverksamheten; här borde lagtextenförtydligas.11.5 Målen för en nationell kulturpolitikRegeringen föreslår att ett av målen för en nationellkulturpolitik ska vara att minska kommersialismens negativaskadeverkningar och främja kulturell mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet.En sådan allmänt accepterad målsättning måste dock kompletteras med enpolicy gällande sponsring av kultur. Kultursponsring ska inte bli en metod därverksamheter som till sin natur bryter mot grundläggande mänskligarättigheter kan skapa sig goodwill och prestige.11.6.0 Konstnärernas villkor. UpphovsrättenDen individuella upphovsrätten till konstnärliga verk får inteifrågasättas. I av ökad internationalisering, och ökadåtkomlighet tack vare IT-utvecklingen, måsteupphovsrättsfrågorna noggrant bevakas.11.6.1 Konstnärers sociala och ekonomiska villkorProfessionella kulturutövare inom litteratur, film, musik,scen- och bildkonst ska ha en bättre ekonomiskgrundtrygghet. Denna grundtrygghet ska stimulera ochutveckla svenskt kulturliv och ge möjlighet till ettkonstnärligt skapande under värdiga villkor.Idag lever många utövande konstnärer under svåra sociala och ekonomiskavillkor. Detta gäller samtliga konstformer.För att åstadkomma drägliga villkor för kulturutövare vill vi skapa ettgenerellt konstnärstillägg. Tillägget ska utgå till konstnärer inom allakonstformer och stimulera till förnyat skapande. En kulturutövare med eninkomst på ska kunna få ett direkt stöd på hälften avinkomsten. Stödet ska sedan trappas av, för att helt upphöra om inkomstenöverstiger per år.Finansieringen ska ske genom att medel förs över från medel för åtgärdsprogram och medför troligen små extra utgifter förstatskassan. Grundtanken med konstnärstillägget är att det är bättre att stärkafler konstnärers förutsättningar att överleva på arbetsmarknaden, än attsysselsätta ett fåtal i åtgärdsprogram.Regeringen har i propositionen undvikit att beakta detta förslag, somutförligt behandlats och skärskådats i Kulturutredningen.Vi anser det inte heller vara rimligt att , viaarbetsmarknadsinsatser, styr en betydelsefull del av insatserna till exempelvisteatern.11.6.2 Konstnärernas kollektivverkstäderI finns ett 20-tal större konstnärsdrivnakollektivverkstäder, där yrkeskonstnärer/hantverkare kanhyra in sig för att utföra större uppdrag som omöjligen kangenomföras i den egna ateljén. Det kan t ex röra sig om storastenarbeten, bronsgjutningar och liknande. Verkstäderna ärockså utbildningsplatser och samlingspunkter, viktigamötesplatser för kulturarbetare. Ungefär 3 000 konstnäreroch konsthantverkare är medlemmar. En del verkstäder harfått tillräckligt stöd av sina kommuner och/eller landsting,medan andra knappt fått något stöd alls. För att kunnautjämna de regionala differenserna, borde staten via Statenskulturråd kunna ge stöd, efter ansökan, till den löpandeverksamheten på samma villkor som hantverkskooperativeller musikteatergrupper. Det är viktigt att de olikaverkstäderna kan fungera under någorlunda lika villkor, medkvalitet och långsiktighet. De borde alltså ingå i gruppen"organisationer inom bild- och formkonstområdet" ochdelaktiga i det statliga stödet. Kollektivverkstädernarepresenterar en stor kulturell resurs och en mängdkonstnärliga inriktningar, som borde inventeras ochsammanställas, för att gynna en fortsatt utveckling avsamarbetet med högskolorna och arbetslivet.11.6.3 VisningsersättningEn individuell visningsersättning åt bild- och formkonstnärervid visning av verk som är i upphovstagarens ägoanser vara av godo. Vi stöder därför förslaget isig. Men menar att man borde gå väsentligt längre.Vi förordar att ersättning utgår vid försäljning av tomkassetter, såväl video-som ljudbandskassetter. En sådan ersättning skulle ge en beräknad inkomsttill staten på 150 miljoner. Av detta ska en bestämd del avsättas tillfolkmusik, där musiken ofta saknar upphovsrätt.11.6.4 LänskonstnärerVi stöder förslaget att ett statligt stöd inrättas förverksamheter med länskonstnärer. Förslaget syftar till atthöja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns ochungdomars intresse för konst och kultur.11.7.0 Litteratur och språkDet svenska samhället vilar på ett gemensamt språk, därspråket är den väv som binder samman våra livsmönster.Utan ett gemensamt språk skulle kommunikationen mellanmedborgarna, och mellan samhällets institutioner ochmedborgarna, vara omöjlig. Genom språket präglas nuetserfarenheter, i ord och skrift förmedlas den historiskatraditionen.Svenskans språkområde är litet och utsatt och språket måste ständigtstärkas och underhållas. Vi har därför med stor oro konstaterat attbokförsäljningen sjunkit och att bibliotekens bokanslag under nittiotaletminskat, ofta drastiskt. En satsning på ordet, boken och biblioteken är därföridag ofrånkomlig.Vi anser att konkurrensen mellan olika återförsäljarkanaler måste ske pålika villkor. Bokhandeln har högre ersättningsnivå vad gäller författarroyaltynän bokklubbarna. Detta är en prisdiskriminering. I det här sammanhanget kanfasta bokpriser övervägas.Miljöpartiet beklagar att regeringen ännu inte kommit med ett förslag omsänkt bokmoms, och vi vill här påpeka att har den högsta bokmomsenav samtliga länder i Europeiska unionen. Istället har regeringen för avsikt attutreda bokens och bokhandelns aktuella situation. Vi vill att ovan redovisadesynpunkter beaktas i den utredningen.11.8.0 TeaterMiljöpartiet de gröna finner det av stor vikt att biljettprisernapå våra nationalscener, liksom på länsteatrar och småteatrar,hålls på en rimlig nivå. Då dessa kulturinstitutioner erhålleroffentligt stöd - och därmed bekostas av alla skattebetalare -bör deras föreställningar vara tillgängliga för så stor del avden tilltänkta publiken som möjligt. Detta är en rendemokratifråga.11.8.2 och Kungl. TeaternDe nationella uppdragen till och Kungl. Teaternfår inte ifrågasättas.Dramaten har under en rad år varit en av landets mest framgångsrika sceneroch räknas till ett av ledande teaterhus, vars internationellaturnéer rönt stor uppmärksamhet och uppskattning. På Stockholmsoperanspelas musikdramatik av högsta klass.Att regeringen nu efterskänker tidigare sparbeting är helt riktigt. Trots dettaär den ekonomiska situationen djupt oroande. Båda kulturinstitutionernamåste långsiktigt kunna utvecklas och grönska.11.8.3 Nationellt uppdrag till barn- och ungdomsteaterAtt Teater fått ett tidsbegränsat treårigt nationelltuppdrag avseende teater för barn och ungdom anser vi varaett fall framåt. Det är dock viktigt med ett kontinuerligtforsknings- och utvecklingsarbete runt barnteatern.11.8.4 Satsningar på ungdomars eget skapandeMiljöpartiet de gröna har alltid med speciell iver värnat omungdomars eget skapande. Vi ser här positivt på regeringensförslag.11.8.7 RiksteaternRiksteatern har under en lång rad år visat sin unikakompetens i att turnera med kvalitativ teater till en lågkostnad. Stödet till bör därför ligga fast och detär av största vikt att teatern kan fortsätta med sin egenproduktion.Riksteaterns turnéer är mycket betydelsefulla för teaterlivet på mindreorter, och deras gästspel i storstäderna är ofta uppskattade. villatt kunskap och förmåga att skapa en teater som är såvälunderhållande som seriös ska komma alla svenskar tillgodo.11.8.9 Samisk teaterDen samiska kulturen är en mycket gammal, ursvensk kultur.Det svenska samhället måste därför bereda väg för alla samiskakulturyttringar. Inte minst gäller detta en fast samisk teaterinstitution.Miljöpartiet de gröna anser det inte nödvändigt att finna en lokal ellerregional medarrangör för en samisk teater, utan menar att detta kan vara enren statlig angelägenhet.Möjligheterna för en samisk teater att uppbära regionalt EU-stöd börutredas och tas tillvara. Inte heller ett eventuellt sådant stöd kan dock fråntasvenska staten sitt ansvar för den samiska kulturen. Även inom filmrådet börde ha en kulturellt och språkligt betingad särställning och ett eget stöd.11.9.0 DansIntresset för dans har ökat markant under det senastedecenniet, inte minst bland ungdomar. Mycket intressant harskett i gränslandet mellan dans och teater, dans och bild,dans och ljud.11.9.3 Nationellt uppdrag till ,Musik- och dansteater etc.Vi uttalar vår belåtenhet med att de tre samverkandekulturinstitutionerna i , och Härnösanderhållit ett statligt stöd. Vi vill att de erhåller ett permanentnationellt uppdrag.11.10.1 MusikIngen annan konstform utsätts för så hårda sparbeting sommusiken. I regeringens proposition ska inte mindre än 60miljoner av länsmusikens anslag skäras ned.Miljöpartiet de gröna finner detta omöjligt att acceptera.Det finns i vårt land ett mycket stort och utbrett musikintresse, som hardjupa rötter i en kultur som präglats av långa avstånd, där musiker ochmusikanter blev bärare av en gemensam tradition och tilldelades speciellaroller. Svensk musik har dessutom blivit en världsattraktion, och en mycketlönsam näringsgren.De stora nedskärningarna bygger delvis på uppfattningen att länsmusikenutvecklats i fel riktning. Från regeringens sida har man velat se ett störrestödfrån landstingen till regionmusiken, vilket på grund av ekonomiskainskränkningar inte alltid varit möjligt.Samtidigt vill regeringen återinföra facklig uppsökande utbildning ochinvestera till de fackliga organisationerna. degröna vill att dessa 40 miljoner, som planerats gå till de fackligaorganisationerna, istället används på följande sätt: 25 miljoner går tillbakatilllänsmusiken, 5 miljoner avsätts till ett kvinnomuseum, 5 miljoner till ettfilmmuseum och 5 miljoner till en förstärkning av musiklivets lokalaarrangörsstöd redan 1997.Blåsarmusikens ställning i har dramatiskt förändrats det senasteåret. När regeringen avslöjade sin ambition att frånta Rikskonserter uppdragetför svensk blåsmusik slutade de ge ekonomisktstöd. finns endast en civil blåsarorkester för professionella musikerkvar, Göteborgsmusiken.Miljöpartiet vill rikta 7 av de som vi tillför länsmusikenjust till Göteborgsmusiken.Länsmusiken kan ses som toppen på ett , längst ner finns dekommunala musik- och kulturskolorna. ser mycket allvarligt påatt musik- och kulturskolornas existens och betydelse helt förbigås ikulturpropositionen. Utvecklingen i landet är också oroande. har tiokommuner beslutat om nedläggning och lika många skolor står införnedläggningshot. Vem tar ansvar för att alla barn får lika möjlighet till musik-och kulturverksamhet? Vi vill att musik- och existens lyftsfram och värnas. Varje barn ska ha rätt till en grundutbildning i ett instrumentpå musik- eller kulturskolenivå, oavsett var de bor i landet.11.10.3 Rikskonserter och CapriceSkivbolaget fyller en viktig funktion för utgivningenav speciell musik. Vi finner det synnerligen väsentligt attdenna utgivning kan fortsätta.11.11.0 FilmEn nationell filmproduktion är en i ett nationelltsjälvmedvetande. Att ha tillgång till upplevelser i rörligabilder, tolkade och uttryckta på det egna språket, är ytterstväsentligt för den egna självbilden, inte minst för barn ochungdom. Av det skälet bör svensk filmproduktion uppbäraoffentligt stöd.11.11.5 FilmmuseumMiljöpartiet vill skapa ett svenskt filmmuseum.Sverige har en lång och rik filmtradition. En lång rad internationellt kändafilmpersonligheter har utgått härifrån; , , , , , och åtskilliga andra.Trots detta har vi varit mycket dåliga på att lyfta fram deras insatser ochbetydelse, tvärtom har deras livsgärning ibland varit betydligt meruppmärksammad utomlands än här.Filmmuseet ska visa fram svensk filmkonst och svensk filmutveckling. Detska ske på ett engagerande sätt, där gammal teknik och äldre miljöeråskådliggörs, där personer av betydelse får framträda i sitt mångskiftandeljus. Museet bör, i enlighet med den snabba expansionen inommultimedieindustrin, även spegla den kommande utvecklingen, därfilmkonsten består, men mediets tekniska förutsättningar förändras.Ett filmmuseum ska vara lustfyllt, vibrerande av filmens fantasmagori.11.12 ArkitekturIngen annan konstart påverkar oss så direkt som arkitekturen.Upplevelser av skönhet, sammanhang och harmoni - som förmedlas genomarkitektur, bildkonst, skulptur och formgivning - ska på ett självklart sättförenas med behoven av humana, livsvärdiga miljöer och ekologiskt hållbarabyggnadslösningar.Det historiska byggnadsarvet rymmer vitala delar av vår svenska kulturellaidentitet. Utan tidens mångskiftande fotspår - från slott till grythyttor -skullevåra stads- och kulturlandskap vara fattiga och ensidiga. Ett beslutsamt värnav våra kulturmiljöer och en aktiv kulturminnesvård ska därför ingå i allstadsplanering.Detta och åtskilligt annat har på ett positivt sätt berörts i . I kulturpropositionen sägs att kvalitets- och skönhetsaspekterinte ska underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. För att ge styrkaåt dessa sköna ord vill göra ett tillägg i plan- och bygglagenliknande det som blir verklighet i . Där skakommuner, via förstärkt lagstiftning, kunna stoppa planer för hus som inte ärvackra nog.Från 1937 finns en rekommendation om att av byggnadskostnadernaskall avsättas till utsmyckning för offentliga byggnader. Stat och landstinghar någorlunda levt upp till detta , medan det har varitbetydligt sämre ute i kommunerna.Miljöpartiet kräver att av den totala investeringskostnaden avsätts tillestetisk utformning samt konstnärlig utsmyckning vid ny- och ombyggnad avoffentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stöds med någon formav statligt stöd.Utsmyckning kan lika gärna vara särskilda insatser i arkitekturen ochutformningen, som en satsning på enskilda konstverk knutna till byggnaden.Det är dags att låta den enskilda arkitekten få "signera" sina hus och låtakonstnären stärka kvaliteten och identiteten i våra gemensamma ute- ochinnerum.11.14.4 Ett samlat etnografiskt centralmuseum iGöteborgMiljöpartiet de gröna stöder förslaget att ge ettnationellt uppdrag med sektorsansvar.Vi avvisar dock kategoriskt tanken på att flytta tre museer - Östasiatiskamuseet, och - - frånStockholm. En avsevärd del av samlingarna på dessa museer består avmycket sköra föremål som svårligen torde gå att flytta. Vissa av samlingarnahar skänkts till museerna av privatpersoner eller fonder, med speciella villkorkopplade till donationerna.I regeringens förslag ingår att bygga ett nytt statligt centralmuseum iGöteborg, med ansvar för samlingarna från samtliga fyra nämnda museer.Byggnationen av ett omfattande museum i skulle uppskattningsviskosta en halv miljard, och flyttkostnaderna bör uppgå till lika mycket. Ingamedel har dock reserverats för ändamålet, vare sig i kulturpropositionen ellerpå annat ställe.Ärendet är inte berett och har inte varit föremål för remissbehandling,vilket vi tolkar som en allvarlig brist på respekt för det demokratiskasystemet. anser det bättre att ekonomiskt stödja landets museerså att de har råd att producera utställningar. Detta ökar möjligheten för allasvenskar att ta del av dessa kulturskatter.11.15.1 Inriktningen av de framtida insatserna fördagspressenRegeringen vill införa förändringar avdagstidningsbegreppet. Syftet är att begränsa antaletstödberättigade tidningar och strama upp driftsstödet.Miljöpartiet de gröna motsätter sig mycket bestämt en utveckling därutgivningen av fådagarstidningar begränsas till att kunna utges av politiskapartier. Istället ska fådagarstidningar, som , kunna ges ut av ideellaorganisationer, folkrörelser, religiösa organisationer m fl.Vi accepterar inte heller regeringens förslag på hur stödberättigadedagstidningar ska särskiljas.De demokratiska grundaspekterna lyfts fram och betonas i propositionen,men skulle vinna på att belysas utifrån en mer problemorienteradinfallsvinkel. tillbringar en svensk med någonmedieform. Begreppet konsumentmakt i mediesammanhang borde därförutredas. V-chips för att spärra vissa TV-utsändningar borde diskuteras,exempelvis våld, pornografi och barnreklam.Miljöpartiet de gröna föreslår att ekonomiskt stöd av elektroniska medierutreds.KvinnomuseumVi ska bygga ett kvinnomuseum, det första i världen. Där skaen allomfattande verksamhet kunna äga rum, och museet skakunna visa allt om kvinnan, i såväl historisk som nutida ochallmänkulturell betydelse.Projekteringsarbetet bör komma igång omgående.