mot · GJ02Sf24 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:208 Underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar, m.m. Frågan om en reformering av bidragsförskottet ochunderhållsbidraget har varit föremål för ett otal utredningar,utan att man har kommit fram till ett förslag som bådeinnebär tydliga och klara regler som det sätterföräldrarnas ansvar för de egna barnen i centrum. Det förslagsom regeringen nu presenterar är dock ett steg i rätt riktning.Problem i systemetFå system inom socialförsäkringen är så komplicerade sombidragsförskottet. Flera utredningar och rapporter har ocksåkunnat påvisa att systemet inte givit de effekter som vartänkta.Riksrevisionsverket har konstaterat att bidragsförskotten framför allt går tillpersoner med höga månadslöner. I genomsnitt erhåller t.ex. familjer med eninkomst överstigande ett utfyllnadsbidrag på ca850 kronor , medan hushåll med en inkomst mellan 9 000 och12 får ett bidrag på ca 450 kronor.Möjligheterna att fuska och trixa är också stora. Genom praxisförskjutningi Försäkringsöverdomstolen är det praktiskt tagit omöjligt att förhindraatt personer får utfyllnadsbidrag trots att de är sammanboende med barnetsandra förälder.Det är också mer lönsamt att t.ex. uppge att barnet bor hos den föräldersom har den högsta inkomsten, även om barnet egentligen bor hos den somhar den lägre inkomsten. Detta beroende på att underhållsbidragets storlek idet fallet räknas på den lägre lönen, varför statens utfyllnadsbidrag stiger upptill garantinivån.Underhållsbidragets storlek är också beroende på hur många nya barn denunderhållsskyldige har i nya förhållanden. Detta gör att de nya barnen räknasförst - och den underhållsskyldige får då ett förbehållsbelopp innanunderlaget för underhållsbidraget kan fastställas. Det är naturligen särskiltdetta som har givit upphov till bidragsförskottets smeknamn "haremsbidrag".Ju fler barn man skaffar sig i nya förhållanden desto större blirskattebetalarnas andel.Kontrollen av inkomstuppgifterna vid fastställande av bidragsförskottet ärockså bristfällig. Inte på grund av slarv från kassorna, utan på grund avpersonal- och tidsbrist. Om man räknar upp samtliga löneuppgifter med tioprocent skulle, rent teoretiskt, statens kostnader minska med en miljardkronor (1995).Slutligen måste marginaleffekten av att ändra sin inkomst tas upp som ettstort problem. En ökning av inkomsten kan i ett kast skapa marginaleffekterpå i de lägsta inkomstgrupperna. Att inte uppge rättinkomst ter sig därför i ett sådant läge inte alltför märkligt.Regeringens förslagVi har ovan försökt beskriva några av de avigsidor som finnsmed nuvarande system och som vi moderater påpekat iupprepade motioner . Regeringen redovisarytterligare ett antal i propositionen. Det förslag somregeringen nu presenterar i form av ett underhållsstöd är,som nämnts ovan, ett steg i rätt riktning. Vi delar i stortregeringens bedömningar om nödvändigheten avförändringar. Den departementspromemoria som ligger tillgrund för regeringens förslag har fått allvarlig kritik från ettantal ledande jurister, men även från familjerättssekreterareoch andra som på ett eller annat sätt kommit i kontakt meddagens system och som yttrat sig över förslaget omunderhållsstöd.Från moderat håll finns det tre huvudinvändningar mot regeringens förslag,som också tagits upp av ett antal remissinstanser.Det första är förslaget att frikoppla den underhållsbidragsansvarigaförälderns skyldighet att återbetala till den del avunderhållsstödet som inte är det s.k. utfyllnadsbidraget, från föräldrabalkensregler om underhåll. Skulden som föräldern får relateras således till statenoch kopplas inte till barnet. Vår utgångspunkt är att skulden till de egnabarnen alltid skall vara prioriterad och direkt kopplad till föräldraansvaret iövrigt.Den andra invändningen är förslaget att underhållsstödets utfyllnadsdelskall utgå som en allmän grundläggande trygghet för alla barn till särlevandeföräldrar. Utöver det stöd som generellt ges till barn skall staten såledessärskilt gynna barn till särlevande föräldrar. Detta är en ordning som vimoderater inte kan acceptera. Målsättningen för statens insatser på detfamiljepolitiska området måste vara att barn lever i nära relationer till såvälsin mor som sin far. Då får man inte på detta sätt gynna familjesplittring. Vianser att såväl underhållsstödets förskottsdel som själva utfyllnadsbidragetskall behovsprövas.I departementspromemorian föreslogs att ett grundavdrag på totalt48 skall gälla vid beräkningen av den underhållsskyldigesförälderns inkomst vid fastställande av underhållsbidragets storlek.Regeringen har i propositionen valt att halvera detta grundavdrag och föreslåri stället . Detta riskerar att skapa ett problem som regeringenockså tar upp i förslaget, nämligen att det kommer att finnasunderhållsskyldiga vars skuld kommer att vara större än förbehållsbeloppet.Mot den bakgrunden är det märkligt att regeringen ändå väljer att halveragrundavdraget.Nytt systemÄven om vi ser brister i det förslag som regeringen nu läggerfram är det ett steg i rätt riktning. Med de justeringar som viföreslagit ovan försvinner ytterligare några problem som ärförenade med dagens bidragsförskott. Men, vi anser att detnu är dags att skyndsamt se över möjligheterna att heltavskaffa ett bidrag som, även med den nu föreslagnamodellen, är ytterst komplicerat och svåröverskådligt ochsom de facto innebär att skattebetalarna tar ansvar för någotsom alltid bör vara de egna föräldrarnas viktigaste uppgift -den ekonomiska omsorgen om de egna barnen.Vi anser därför att hela systemet bör avskaffas, så snart detta är möjligt.Grundprincipen skall alltid vara att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. För att inte ett avskaffande av bidragsförskottet skallinnebära att det offentliga ger incitament för separering - liknande detamerikanska stödet till ensamstående mammor - anser vi att i de fall där denunderhållsskyldige inte kan betala eller där faderskapet är okänt - vilket ärytterst ovanligt - får pröva rätten till socialbidrag, på sammasätt som gäller andra situationer där de egna inkomsterna inte täcker denödvändiga utgifterna. Det innebär också en inkomstprövning i varje enskiltfall, vilket ger systemet en mer fördelningspolitiskt attraktiv profil. De somhar störst behov av stöd garanteras också detta. Vid de fall där denunderhållsskyldige är känd, men för tillfället inte kan betala, adderas hanseller hennes skuld på samma sätt som gäller t.ex. skatteskulder. Det statligaengagemanget i vårt system blir att se till att man bevakar denna skuld ochser till att den återbetalas. De medel som då kommer in går till den kommunsom utbetalat eventuellt socialbidrag. Har socialbidrag inte betalats ut, trotsatt underhållsstöd inte utgått, tillfaller pengarna ändå barnet som skulleerhållit stödet från början. På så sätt garanteras kopplingen mellanbetalningsskyldigheten och det egna barnet. Grundprincipen måste, enligt vårbestämda uppfattning, vara att skulden till de egna barnen är den viktigasteskulden att reglera och som den betalningsansvarige inte skall kunna dra sigundan. Preskriptionstiden för icke betalt underhåll skall utsträckas till minst10-15 år.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt utreda den ovanskisserade modellen och återkomma till med förslag.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sambandet mellan den underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet och regler om underhåll,2. att beslutar att underhållsstödet och utfyllnadsbidragetskall vara behovsprövat i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att grundavdraget vid prövning avunderhållsbidragets storlek skall vara i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att hos regeringen begär en utredning av möjligheternaatt helt avskaffa systemet med underhållsbidrag i enlighet med vadsom anförts i motionen.