mot · GK02Ub706 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildnings- och forskningspolitik kan inte begränsas tillfrågor som rör det akademiska livet, utan måste uppav en politik som rör studenternas sociala och ekonomiskavillkor. Den studiesociala delen av utbildnings- ochforskningspolitiken måste präglas av en helhetssyn och tahänsyn till studentens totala situation, samt stimulera denenskilde att inte bara påbörja utan också slutföra sina högrestudier. Det ligger både i den enskildes och i samhälletsintresse.Tillsammans med god studie- och arbetsmiljö är ekonomiska och socialavillkor viktiga förutsättningar för att studenterna ska trivas och lyckas medsina studier samt för att en hög kvalitet på utbildningen ska kunna uppnås.Tillgång till, alternativt bristen på, bra och billigt boende påverkarstudierna. Boendekostnaderna utgör ofta en stor del av den enskildestudentens kostnader. Situationen är kaotisk på många håll. Den extrasatsningen på till studentbostäder är angelägen.Studenterna måste också ges möjligheter till en välutvecklad förenings- ochfritidsverksamhet. Här är ofta tillgången på lokaler en avgörande faktor.Studiesocial rådgivning samt kurativ och själavårdande verksamhet är ocksåviktiga inslag, inte minst med tanke på de nya grupper av studenter vi önskarska söka sig till högre utbildning. Här spelar studievägledningen,studenthälsan och studentpräster och -pastorer en viktig roll.Vi har ej vidare kommenterat dessa frågor i motionen - inte för att de ej ärviktiga, utan för att ansvaret ligger på utbildningsenhetenoch/eller på kommunen. bör dock ta hänsyn till dessa faktorer närman beslutar om högskolans expansion och vid utformningen av studiestödetsomfattning.StudiestödHögre utbildning är en investering såväl för individen somför samhället. ska studiefinansieringen göra detmöjligt för alla, oavsett bakgrund, att skaffa högreutbildning. Studiestödssystemet bör vara så generellt sommöjligt och kunna accepteras av olika studerandegrupper.Inte minst ur rekryteringssynpunkt är det viktigt attstudenterna uppfattar systemet som rimligt. För attuppmuntra personligt ansvar måste systemet även varaförutsebart. Den höga skulden, som dagens system oftamedför för den enskilde, leder till att många studenter gerupp hoppet och inte räknar med att kunna betala tillbaka sinaskulder. Detta urholkar förtroendet för systemet ochundergräver känslan av personligt ansvar för egna skulder.En av de faktorer som mest avskräcker från högre studier har dessutom vidmånga undersökningar visat sig vara just en hög studieskuld. Ungdomar frånstudieovana hem är mest tveksamma till att skuldsätta sig. Kristdemokraternahar länge pekat på att den höga skuldsättning som lånen leder till ökarden sociala snedrekryteringen, något som ocksåkonstaterar.Kristdemokraterna avser naturligtvis att återkomma i studiestödsfrågan närStudiestödsutredningens betänkande Sammanhållet studiestöd remiss-behandlats och en proposition presenterats. Vi vill dock redan här framhållaatt ett av de viktigaste målen för en studiestödsreform bör vara att minskaskuldsättningen, och vi stödjer förslaget om att öka bidragets andel avtotalbeloppet. I flera av länder, bland andra , Nederländernaoch , är bidragets andel av totalbeloppet minst 50 procent.Kristdemokraterna har tidigare motionerat om att det så kallade fribeloppet,det vill säga det belopp man får tjäna utan att bidraget minskas,borde höjas rejält eller avskaffas helt. Utredningens förslag går i dettaavseende åt rätt håll. Vi skulle dock vilja löpa linan helt ut och helstavskaffainkomstprövningen helt. Detta för att ge studenterna möjlighet att påverka sinekonomi genom sidoinkomster.Meritprövningen, det vill säga främst kraven på studietakt, bör utgå från enrimlig studietakt, men också tillåta att man misslyckas en termin om mantidigare visat goda studieresultat. Utredningens förslag går även i dettaavseende åt rätt håll. Den tidigare fyrpartiregeringen införde ett system ivilket en viss studietakt förutsattes för att åtnjuta studiemedel. Vi villåterupprätta detta system och föreslår således en besparing på 500 miljonerför 1997 på området jämfört med regeringens förslag.Förutom att dagens system leder till en stor skuldsättning blir åter-betalningen omöjlig att beräkna och förutse. Som tidigare påpekats måstesystemet vara förutsebart för att skapa personligt ansvar för egna skulder.Kristdemokraterna anser i princip att tillgängliga resurser i huvudsak börsatsas på bidraget, så att stora lån inte behöver tas. Detta gör subventionernatydliga och bör verka rekryterande. Det gör också den enskildes lånebehovoch lånets utveckling mer förutsebart. Ett i stort sett osubventionerat lånskulle dessutom signalera att lånet är en form av kompletterande finans-ieringskälla som endast bör utnyttjas vid behov. Återbetalningen bör ske efterförmåga till exempel genom att höginkomsttagare betalar en högre andel avsin årsinkomst än låginkomsttagare.Studiestödsutredningen såg det som en fördel att studenterna, också när detgäller studier utomlands, fritt kan välja den utbildning som de bedömer sig hastörst nytta av för sin kommande yrkesverksamhet och föreslår att de sombeviljats studiestöd för utlandsstudier även ska kunna beviljas ett bidragmotsvarande hälften av eventuella studieavgifter. anser attmöjligheterna att studera utomlands bör vara goda, inte endast ur denenskildes perspektiv, utan även ur samhällets. Förutom argument som ökadinternationalisering klarar vi ju inte av att bygga ut högskolan i den takt viönskar utan att negativt påverka utbildningens kvalitet. Därför föreslår vi ivår motion om högskolan en utbyggnadstakt som är något lägre änregeringens förslag. Konsekvensen blir då att vi räknar med ett lägre antalstuderande med studiemedel än vad regeringen gör under perioden 1997-99och anvisar därför ett anslag till utbildningssatsningen som är 400 miljoner krlägre än budgetpropositionen för 1997.Kristdemokraterna anser att alla som studerar på en viss nivå inomutbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd, och finner att vi frånStudiestödsutredningens sida fått stöd för denna hållning, liksom att de somkompletterar grundskole- eller gymnasienivå bör få ett särskilt förmånligtstöd.Detta är lätt att motivera, men det är svårt att försvara att vissa grupperinom högskolan ska få ett avsevärt förmånligare stöd än andra. Dessutom börde ekonomiska villkoren mellan studerande i ordinarie utbildningsväsenderespektive de som befinner sig i arbetsmarknadsutbildning inte avvika alltförmycket från varandra. Vi föreslår ett återinförande av utbildningsbidrag medlåneandel för studerande i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet och även för ungdomar inom annanarbetsmarknadsutbildning. Konsekvensen blir en besparing som beräknas till700 miljoner kr för 1997.Vi fortsätter att avvisa att gruppen vuxenstuderande inom högskolansnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar ska få finansiera sina studiermed särskilt vuxenstudiestöd för vuxna, svux. Att ha ett differentieratstudiestödssystem inom N/T-området, med utgångspunkt från ålder ocharbetslivserfarenhet är inte bara djupt orättvist, inte minst mot dem som läsereller har läst naturvetenskap eller teknik med "vanliga" studiemedel, utan detantyder även att regeringen betraktar andra kunskaper, till exempel inomvård, undervisning och samhällsvetenskap som mindre nyttiga. Det kan vikristdemokrater inte ställa upp på. Vi anser också att de stipendier som ges uttill godkända studenter inom och statlig vuxenutbildning inte ärrättvisa mot andra studenter och därför inte heller försvarbara. Kostnaden fördessa stipendier beräknas till för 1997.Studiestödets utformning spelar en viktig roll när det gäller vuxnamänniskors möjligheter att studera. Den som hunnit bilda familj och har ettförsörjningsansvar kan inte frånsäga sig detta . Regeringenföreslår ett särskilt utbildningsbidrag som ska utgå i avvaktan på ytterligareställningstagande i studiestödsfrågan i första hand till personer mellan 25 och55 år som är arbetslösa och saknar grundskole-, treårig gymnasiekompetenseller motsvarande. För familjeförsörjare och särskilt för ensamstående medbarn är det tveksamt om detta framstår som ett realistiskt alternativ. Risken äratt många kommer att avstå från att påbörja en utbildning. Om detta visar sigstämma bör regeringen återkomma med ett reviderat förslag till finansieringför åren 1998 och 1999.Sedan barntillägget i svuxa med kort varsel togs bort inför höstterminen1995 har många tvingats avbryta sina studier som det i många fall krävts enverklig viljeansträngning för att påbörja. Det gäller inte minst ensamståendeföräldrar, oftast kvinnor. Regeringen har inga planer på att återinförabarntillägget. För många är det samma sak som att de inte kommer att vågasatsa på en utbildning. menar att det är nödvändigt attåterinföra barntillägget i svuxa om utbildningssatsningen ska nå fram till demsom regeringen upprepar att den i första hand vänder sig till. Annars finns detrisk för att många bara vågar satsa på utbildning eller intealls.Finansieringsfrågan för den enskilde kan bli en akilleshäl iutbildningssatsningen. Vi anslår till posten vuxenstudiestödför att återinföra barntillägget.Social trygghetEkonomisk trygghet vid sjukdom, föräldraskap, vård av sjuktbarn, arbetslöshet etc. anses av de flesta vara en självklarhet.Det stora flertalet svenskar har denna trygghet men det gällerlångt ifrån alla. Eftersom trygghetsförsäkringen ofta anknytertill anställningsförhållanden står studenterna utanför.Rimligtvis måste studenter ha rätt till i princip sammagrundtrygghet som förvärvsarbetande. Så långt det är möjligtbör detta åstadkommas genom att generella system ävenomfattar studenterna och ger dem samma skydd.Särlösningar bör tillgripas först när det visar sig omöjligt attlösa problemen på denna väg.Studiestödsutredningen har i sitt arbete förutsatt att studiemedlen avsesvara ett renodlat studiesocialt stöd som förutsätter att studerande som harsärskilda behov till följd av till exempel handikapp eller försörjningsbörda fårersättning från andra generella förmånssystem. Som redovisats ovan delarKristdemokraterna denna grundsyn, men är inte övertygade om att så alltid ärfallet . Utredningen tittade närmare på situationen för studenter med barnsamt hur bostadsstödet fungerar för studenter, men det finns andra frågor somär viktiga och förtjänar en översyn, till exempel frågan omförsäkring för arbetsskada.Det finns också system där studier inte kvalificerar för trygghet.Pensionssystemet, föräldraförsäkring och sjukförsäkring är exempel påsådana områden.Kristdemokraterna har tidigare motionerat om att en översyn av samtligadessa frågor bör göras och upprepar här det förslaget.Vi har också utvecklat idén om s.k. personliga utbildningskonton, till vilkayrkesarbetande skulle motiveras att avsätta medel för vidareutbildning genomatt skatteavdrag för dessa medel tillåts. Detta behandlas i vår skattepolitiskamotion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett av de viktigaste målen för en studiestödsreform skall varaatt minska skuldsättningen, och om att öka bidragets andel av totalbeloppet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa inkomstprövningen för studielån,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en viss studietakt skall krävas för att studerande skall fååtnjutastudiemedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återbetalningen av studielån bör ske efter förmåga,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla som studerar på en viss nivå inom utbildningsväsendet börha rätt till likvärdigt studiestöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de som kompletterar grundskole- eller gymnasienivå bör få ettsärskilt förmånligt stöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett återinförande av utbildningsbidrag med låneandel förstuderande i arbetsmarknadsutbildning,8. att avslår regeringens förslag om ett differentieratstudiestödssystem inom N/T-området med utgångspunkt från ålder ocharbetslivserfarenhet,9. att avslår regeringens förslag om stipendier till godkändastudenter inom och statlig vuxenutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barntillägget i svuxa bör återinföras,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om social trygghet,12. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd:AnslagRegeringens förslagAnslags-förändringA 1 Studiehjälp m.m.1 921 405-40 000A 2 Studiemedel m.m.9 485 430-1 600 000A 3 Vuxenstudiestöd m.m.4 721 951+100 000A 7 Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar-525 571-525 571