mot · GJ02A46 · 1996-05-29 00:00:00 — Sysselsättningsåtgärder (väckt med anledning av händelse av större vikt) InledningDenna motion föranleds av att regeringen inte förmått attpresentera sina förslag till åtgärder för att möta den ökandearbetslösheten. I avsaknad av regeringsförslag är detnödvändigt att nu tar initiativ.Statsrådsberedningen utgav en förteckningen överpropositioner som avsågs att lämnas till . Avdenna förteckning framgår att regeringen avsåg att presentera enproposition om sysselsättning och arbetslivsfrågor. Tidpunkten förpropositionsavlämnandet har senare preciserats till . Efter detta hardock arbetsmarknadsminister i olika uttalanden hotat attinställa avlämnandet av propositionen om överläggningarna havererade. Logiken i att straffa de arbetslösa för attparterna inte kan komma överens kan i och för sig ifrågasättas men detta ärdet besked som chefen för givit.Idag står det klart att regeringen inte kommer att kunna samla sig till någraförslag för att förbättra sysselsättningsläget i landet. Detta är ett svårartathaveri för ett parti som gick till val på sysselsättningsfrågan. Undervalrörelsen spreds löftet om att arbetslösheten skall ner till under 1995.När det stod klart att detta inte skulle kunna uppfyllas hette det istället attdenöppna arbetslösheten skulle halveras . Allt mindre talar för attdetta ska kunna uppfyllas. Regeringens egen vårproposition förevisade siffrorsom klargjorde att med ett fullföljande av regeringens politik skulle man inteens med mycket gynnsamma konjunkturbetingelser kunna uppnåmålsättningen.Regeringen saknar de verktyg som skulle kunna ge förutsättningar för nyajobb. I sin iver att vinna valet avfärdades just de åtgärder som kan bidratill ett bättre klimat för företag och företagande. Regeringen har ensidigtsatsat på budgetsanering. Budgetsanering är nödvändigt men måste kombi-neras med åtgärder för att få fart på tillväxten. Den enögda kamrerspolitikenleder nu till en stigande arbetslöshet.Enligt AMS var 318 000 personer öppet arbetslösa. Det är enökning med 11 000 personer i förhållande till . Bara den senasteveckan har kön av arbetssökande tillförts 3 000 personer. Det är mot dennabakgrund vi kristdemokrater tar till den ovanliga åtgärden att motionera ienlighet med Riksdagsordningens bestämmelse om motion med anledning avhändelse av större vikt.Kristdemokratisk politik förökad sysselsättningInsikten om att endast den privata sektorn kan skapa denexpansion av samhällsekonomin och den ökning av det totalaantalet arbetstillfällen som så väl behöver föranledeross att förorda en kraftull tillväxtpolitik som bygger påstrukturella och tillväxthöjande åtgärder. Den traditionellakonjunkturorienterade tillväxtpolitiken måste ge plats för enpolitik som via djupverkande och långsiktiga insatser främjarde reella förutsättningarna för tillväxt.Attityder till företagandeAttityderna till företagande måste bli bättre. Inställningen tillföretagande, företagsklimatet, är avgörande för benägenhetenatt starta företag. Politiker, skolor, företagare, organisationermed flera har ett gemensamt ansvar för detta. Iskolundervisningen bör ingå moment om företagensbetydelse och företagandets villkor. Företagarprogram på gymnasienivå inrättas ochkurser/utbildningar inriktade på företagande påuniversitetsnivå erbjudas. En särskild småföretagarministermed ett övergripande ansvar för frågor som rörsmåföretagande bör inrättas.Minskad byråkratiKänslan av "byråkratiskt krångel" hos den lilla företagarenmåste minska. Detta avskräcker många från att starta företagoch gör företagandet krångligare än det borde vara.Samordning av de olika verksamheterna som handharföretagarfrågor bör ske. En särskild instans för fortlöpandeavreglering och förenkling bör tillskapas. Dit ska man ocksåkunna vända sig med synpunkter omkring regelverk ochförordningar.Förenklad och moderniseradarbetsrättArbetsrätten bör förändras så att den bättre speglar deförhållanden som gäller . beklagaratt företrädarna för arbetsmarknaden inte kunnat nå enighet . Arbetsrätten är central för att ökaantalet nya anställningar. Det finns en oro ochbesvikelse hos många företagare över den politik somregeringen bedriver. Åtta av tio småföretagare anser attföretagarklimatet försämrats. Förutom att faktiskt underlättaanställningsförfarandet kan en förändring av arbetsrätten geföretagarna signaler om att regeringen menar vad manhävdade i vårpropositionen, nämligen att villkoren förföretagarna måste förbättras.Kristdemokraterna menar att beslut måste fattas om en nyarbetsrätt. Beslut bör kunna tas om att de regler som infördes avfyrpartiregeringen skall återinföras. Det handlar om rätten att undanta tvåpersoner från turordningsreglerna vid uppsägning, fackets vetorätt videntreprenader avskaffas och förbud mot blockad av enmansbolag införs.Möjligheten till provanställning och visstidsanställning vid arbetsanhopningförlängs från . Regeringen bör återkommamed förslag om ytterligare åtgärder, bl a bör återanställningsrätten halverasfrån för viss arbetskraft, t ex för personer ,och visstidsanställning vid arbetsanhopning tillåtas upp till två år.Bättre tillgång till riskkapitalTillgången på riskkapital måste bli bättre. System med lokalabörser skulle kunna minska transaktionskostnaderna mellanlokala investerare och lokala företag. Möjlighet tillskattereduktion för investeringar i nyemitterade aktier ionoterade bolag bör finnas upp till en nivå på 300 000kronor.Bort med dubbelbeskattningen pårisksparandeRisksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfriabanksparandet. En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen äratt de stora vinsterna i exportföretagen inte i tillräckligutsträckning delas ut till de enskilda aktieägarna så att dessaenorma vinster kan strömma över till nya företag där deskulle kunna skapa investeringar och nya jobb.Bättre investeringsklimatRoyalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri. Minst1 % av all statlig teknikupphandling bör kanaliseras till småoch medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mertillgängliga för småföretagen.Kompetensutveckling och forskningVi vill pröva möjligheten att införa avdragsrätt föravsättningar till individuella utbildningskonton. Dessa skakunna användas för att finansiera studieperioder. Utbytetmellan högskolor/universitet och näringsliv för att stimulerakommersialiseringen av forskning måste förbättras.Återgång till gamla regler förmomsinbetalningarDe nya reglerna för företagens momsinbetalningar som gällernya redovisningsperioder och ny tidpunkt för redovisningoch inbetalning av mervärdesskatt måste rivas upp. Redanhårt trängda småföretagare tvingas nu agera bank åt staten.Många företag drabbas av stora likviditetsproblem på grundav dessa förändringar. Att behöva betala in moms till stateninnan man själv som företagare fått betalt av sina kunder kaninte accepteras. Få löntagare skulle acceptera att betala in sininkomstskatt innan man fått ut lönen.Behåll dagens arbetsgivarperiod isjukförsäkringenRegeringen föreslog i proposition 1995/96:150 attarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen skulle förlängas och att arbetsgivarna endast delvis skallkompenseras för sina kostnader. anser attförslaget inte skall genomföras. Genom att inte kompenseraarbetsgivarna gör man dessa till försäkringsbolag. Förslagetär hämmande för tillväxten och ger fel signaler tillföretagarna om dess betydelse. Vi avvisar också förslaget avsociala skäl eftersom det kommer att försvåra för dem sominte har god hälsa att få anställning.Se över företagsstöden med målet attminska demFöretagsstöden är dåligt beskrivna och redovisade i Sverige.Under det senaste decenniet har företagsstöden i genomsnittuppgått till (i 1994 årspriser). Detta kan jämföras med intäkter från företagensinkomstskatter på under perioden.Det kan också jämföras med företagens inbetalningar avsociala avgifter som legat på ungefär samma nivå somföretagsstödet. Regeringen tillsatte en kommittéför att göra en översyn av de statliga företagsstöden (dir.1995:124). En sådan översyn är angelägen. Kommittén harnyligen lagt fram ett delbetänkande som dock måstebetecknas som mycket tunt. Målet för översynen, menar vi,bör vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, tillexempel arbetsgivaravgifter. En rättvisare konkurrens skaeftersträvas.Stimulera tjänsteföretagandeVartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag och enligtSCB:s prognosinstitut kommer uppdragsverksamheten attvara den stora tillväxtsektorn fram till år 2015.Tjänstesektorn är arbetsintensiv. 1993 sysselsattetjänstesektorn av arbetskraften och stod för avproduktionen. Stimulanser för att påskynda utveckling avantalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antaletnya jobb. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökatutrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gällerreparationer och underhåll, angeläget.En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. avallt arbete som utförs i utförs i hemmen. Enligt SCB la varje vuxenperson i ner mer än på hushållsgöromål.Totalt innebär detta 3,7 miljoner heltidsarbeten. Det är lika mycket arbetesom utförs i hela den privata och offentliga sektorn tillsammans. Personermed barn har, enligt samma källa, en total arbetsbörda på i genomsnitt 70timmar . som allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördan förandra genom dubbelarbete på jobbet och i hemmet. Genom de höga såkallade skattekilarna är dock marknaden för den typ av tjänster som går attutföra i egen-regi i stort sett utplånad. Den svarta delen av denna marknad ärdock stor. Genom skattereformen infördes moms på hushållstjänster,vilket kraftigt fördyrade dessa.Skatter slår in "kilar" mellan vad en vara eller tjänst är värderad till påmarknaden och den ersättning som ges till den som producerar varan ellertjänsten. Skattekilarna medför att det utsatta priset inte speglar det värde mananser varan eller tjänsten har. Företag har ofta rätt att dra av moms när de görinköp, vilket till en del minskar skattekilen. För privatpersoner finns i daginte denna möjlighet. Skattekilarna för privatpersoner är mellan 50 och70 % (om hänsyn tas även till moms). I praktiken slår skattekilarnadubbelt för privatpersoner. Först beskattas vår egen inkomst och belastas medsociala avgifter. Om vi sedan vill anlita någon att utföra arbete hos mig måstevi, med vår redan beskattade lön, betala denne persons lön och socialaavgifter samt moms. Effekten av dessa dubbla skattekilar blir att mångaprivatpersoner upplever det som billigare att utföra vissa tjänster på egenhand eller köpa dem svart. Att minska dessa skattekilar i hushållssektornskulle kunna ha stor stimulerande effekt för arbetstillfällen och nya företag.Den danska modellenKristdemokraterna vill genom statliga direkta bidragstimulera vissa tjänster till hushållen, enligt den modell somprövats i . En sådan modell innebär att det aktuellahushållet aldrig behöver lägga ut mer pengar än den del mani praktiken ska betala. I är denna summa 60 Dkrper timme. Resterande timpenning betalas av staten. Allahushåll kommer alltså att kunna ha råd till hjälp medgrundläggande hushållssysslor som städning, tvätt ochträdgårdsarbete. Det danska exemplet visar på ennettoförtjänst för staten på 24 Dkr per timme.Vi anser att den danska modellen har stor potential. Den möjliggör för allahushåll, oavsett inkomst, att kunna anlita utomstående hjälp för de vanligastförekommande hushållsgöromålen. Möjligheten bör ges alla, ävenpensionärer som har . De sysslor som harkaraktären av egen-regi bör subventioneras med ett direkt statligt bidrag. Vivill dessutom vidga kretsen av tillåtna sysslor till att även inbegripa privatbarnomsorg och hälsovård. Den konkurrens som genom detta förslag uppstårmed verksamhet ser vi inte som något problem. Den kommunalaverksamheten är långt mer subventionerad av skattemedel. Genomförslaget skapas ny konkurrens, vilket kan stimulera utvecklingen inombranschen.System enligt ROT-modellenEtt ytterligare sätt att stimulera tjänstesektorn är att breddabasen för subvention till andra tjänster som säljs till hushåll.Regeringen har i proposition 1995/96:229 föreslagit ettåterinförande av de regler för skattereduktion som fanns förutgifter för byggnadsarbete på bostadshus under åren 1993och 1994. har i en särskild motion ställtsig bakom regeringen i denna fråga. Vi har dock velatmöjliggöra skattereduktion för fler tjänster än regeringen. Vivill också inbegripa bilreparationer, större trädgårdsarbetenav och olika installationsarbeten av till exempel vitvaror ochdatorer. Genom en statlig subvention skulle man kunnareducera kostnaderna för vissa tjänster riktade mot hushållenoch därmed stimulera till ökad sysselsättning och minskadsvarthandel. Allt tyder på att nettoutfallet för staten snararebli positivt än negativt. Vi föreslår en skattereduktion på , alltså att av den styrkta arbetskostnaden utgörskattereduktion. Därmed kan skattekilen för de flestapersoner elimineras. Regeringens förslag ligger på 30 %.ReformeradarbetsmarknadspolitikTillväxtåtgärder är det centrala för att få fler i arbete ochdärmed skapa bättre förutsättningar att få balans i svenskekonomi. Men också arbetsmarknadspolitiken börreformeras. är just detta område ett av de mestgenomreglerade med ett stort statligt verk som dirigent.Detta måste nu i grunden omprövas.Kristdemokraterna har presenterat flera politiskarapporter och motioner som berört tillväxt- och arbetsmarknadspolitiken. Vihar i dessa betonat vikten av en ny arbetsmarknadspolitik. Exempel på dettahar varit:- dela upp arbetsmarknadsverket regionvis - utveckla arbetsförmedlingarna,- styr in arbetsmarknadsutbildningen till det reguljära utbildningsväsendet,- praktik/lärlingssystem för ungdomar,- ungdomsskattsedel för unga företagare - flexibla löner för ungdom,- praktiksystem för invandrare - stöd till start av exportkonsultföretag förinvandrare,- se till att behålla lönebidragsnivåer för handikappade så att de kan fortsättasina anställningar hos ideella föreningar,- samordnad rehabilitering,- sabbatsår för personer som ger vikariatsplatser,- arbetsdelning inom offentlig verksamhet,- regionalpolitisk helhetssyn istället för flyttbidrag,- obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,- stödjande insatser för arbetslösa - stöd till start av kreativitetscentra.Det är också nödvändigt att få en ny syn på den statligaarbetsmarknadspolitiken kontra kommunerna och derasansvar för de arbetslösa. vill verka förbetydligt mer offensiva satsningar syftande till att gekommunerna ökade möjligheter att verka för att få arbetslösai sysselsättning. Regeringen visar genom sin begränsadeförsöksverksamhet en tvehågsamhet vad gäller lokalt contranationellt ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Deerfarenheter som redan finns av lokal samverkan borde tastillvara för att förbättra samarbetet och effektiviteten påarbetsmarknadspolitikens område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om attityder till företagande,2. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för attminska byråkratin för mindre företag i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar om en moderniserad arbetsrätt i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om ytterligareförändringar av arbetsrätten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgång till riskkapital,6. att beslutar om enkelbeskattning på risksparande ienlighet med de regler som infördes av fyrklöverregeringen,7. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för attförbättra investeringsklimatet i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att hos regeringen begär förslag om åtgärder förkompetensutveckling och forskning i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar om återgång till den tidigare tidpunkten förföretagens momsinbetalningar,10. att beslutar att dagens regler för arbetsgivarperiod isjukförsäkringen fortsatt skall gälla,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagsstöd,12. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för attstimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag till ändring avarbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen.