mot · GK02Sf225 · 1996-10-07 00:00:00 — Folkpensionen för ålderspensionäreruppgår till ca per år.De som har tjänat in ATP-rättigheter får därutöver ATP avden pensionsgrundande inkomsten, dock inte för det första basbeloppet.Över ATP-taket, 7,5 basbelopp, utgår ingen högre ATP.De som inte har någon ATP får i stället pensionstillskott. Det uppgår förnärvarande till för ålderspensionärer. Pensionstillskottetavtrappas med hela ATP-inkomsten.Summan av folkpension och pensionstillskott kan sägas vara den garanti-nivå som finns i det nuvarande systemet och som alla är garanterade även omde inte tjänat in några pensionsrättigheter. För ålderspensionärer uppgårgarantinivån till ca eller permånad.Folkpensionen för förtidspensionärer har av besparingsskäl sänktsnågot. Det gör att en förtidspensionär som har så hög ATP att han inte längrefår pensionstillskott totalt sett får en något lägre pension än en ålders-pensionär.Garantinivån för en förtidspensionär är dock högre än för en ålderspen-sionär. Det beror på att pensionstillskottet är väsentligt högre. Totalt blirdärmed garantinivån ca eller permånad.Sammanboende pensionärer har lägre folkpension än ensamstående. Detgäller både i ålders- och förtidspensionen.SkattereglerPensionsnivåerna säger dock inte allt om skillnaden istandard mellan ålders- och förtidspensionärer. För det måsteman också ta hänsyn till skattereglerna.Pensionärer har särskilda skatteregler. Såväl ålders- som förtids-pensionärer får göra ett särskilt grundavdrag som motsvarar folkpensionenoch pensionstillskottet för ålderspensionärer. Det betyder att garantinivån,, blir ett nettobelopp att leva av för enålderspensionär. En förtidspensionär på garantinivån måste däremot betalaskatt och får då kvar ca att leva av. Garantinivånefter skatt blir alltså ca högre för en förtidspensionär jämfört meden ålderspensionär.Som visats ovan kvarstår bara den skillnaden så länge förtidspensionärenlever på garantinivå. Den som har så hög ATP att pensionstillskottetförsvinner får i stället ca mindre att leva av jämförtmed motsvarande ålderspensionär.BostadstilläggGarantinivåerna kan jämföras med norm försocialbidrag. Den uppgår för en ensamståendetill exkl bostadskostnad. Det betyderatt marginalen till socialbidragsnormen för enålderspensionär på garantinivå blir ca permånad och för en förtidspensionär ca . Den härmarginalen räcker inte till att betala några högrebostadskostnader. Därför finns också ett särskiltbostadstillägg för pensionärer, förkortat BTP.BTP täcker av bostadskostnaden mellan 100och för den som bara lever på garantinivån.Tillägget trappas av för den som har högre pensionsinkomster.För att få en komplett bild av pensionärernas ekonomi är det nödvändigtatt också ta med bostadstillägget. Detta visas med ett exempel för enensamstående förtidspensionär i figur 4.Figur 4 Totala pensionsförmåner, före och efter skattEnsamstående förtidspensionär. Bostadskostnad /månHeldragna linjer = före skatt Streckade linjer = efterskattEn förtidspensionär med en bostadskostnad på /månoch som lever på garantinivå har med BTP och efter skatt91.000 kr/år eller /mån att leva av. Socialbi-dragsnormen är /mån (norm 3.450 +bostadskostnaden 3.000). Marginalen i förhållande till social-bidragsnivån är alltså /mån. Det kan jämföras medovan angivna /mån om man inte beaktarbostadskostnader och bostadstillägg. Krympningen avmarginalen beror alltså på att bostadstillägget inte täcker helaboendekostnaden utan bara en del av den.Av figuren kan man också se hur mycket förtidspensionären får kvar attleva på vid högre ATP-inkomster. Det framgår av den tjocka streckadekurvan. Det anmärkningsvärda är att kurvan är nästan vågrät för pensionärersom hade inkomster upp till ca /mån som förvärvsarbetande. Densom tjänade så mycket får som pensionär bara ut /mån mer i totalapensionsförmåner och BTP efter skatt, jämfört med den som lever pågarantinivå! Det beror på att de ökade ATP-inkomsterna effektivt äts upp avatt pensionstillskottet, grundavdraget i beskattningen och BTP faller bort.Knappt 30 procent av dagens drygt 400.000 förtidspensionärer har BTP,något fler kvinnor än män. Det är i huvudsak ensamstående pensionärer somhar BTP. De sammanboende förtidspensionärerna har i regel en make somtjänar så mycket att familjen sammanlagt inte är berättigade till BTP.Pensionsförmånerna efter skatt för en sådan pensionär kan ungefär utläsas iden nedre streckade linjen i figur 2. Folkpensionen för en sammanboende ärdock något lägre än i figuren. Det gör att garantinivån efter skatt blir ungefär4.700 kr/mån, vilket är /mån över socialbidragsnormen (exklbostadskostnad) för en sammanboende. För en sammanboende utanbostadstillägg får alltså ATP en större reell betydelse.Pensionsgrundande tidFör att få full ATP i den nuvarande ålderspensionen krävs har tjänat in ATP-poäng . ATP-pensionenberäknas på de genomsnittliga ATP-poängen under de 15bästa åren.För förtidspensionärer kan, av naturliga skäl, de här reglerna inte följasfullt ut eftersom de ofta inte hinner tjäna ihop till full ATP-pension innan degår i förtidspension. Man har då infört ett system med s.k. antagande-inkomster. Det betyder att man antar att personen skulle ha behållit deinkomster man hade strax före förtidspensioneringen under resten av livetfram till pensionen. Antagandeinkomsten baseras på de två bästa av de fyraår som ligger närmast före förtidspensioneringen.Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslagSjuk- och arbetsskadekommittén föreslår attmånadsersättningen som skall ersätta förtidspensionen skallvara av den genomsnittliga inkomsten under desex . Det bästa och sämsta av de sex inkomstårenskall först räknas bort. Kommittén föreslår också att det skallfinnas en garantinivå på 2,1 basbelopp eller 6.200 kro-nor/månad före skatt.Enligt vår analys ger kommitténs förslag ungefär lika hög ersättning somde nuvarande förtidspensionerna. Det är dock mycket som är oklart medkommitténs förslag, som skatteregler, bostadstillägg och hänsyn tillfamiljesituation.Utgångspunkter för förslagVi föreslår att ersättningen vid långvarig ohälsa ocharbetslöshet skall utgå som ett grundskydd, i princip lika föralla och oberoende av tidigare inkomst. Det finns två skäl tillatt vi föreslår den förändringen.Ett principiellt skäl är systemet med antagandeinkomster. Ingen kan medsäkerhet veta vilken inkomst en individ skulle ha fått fram tillpensionen om han/hon inte blivit sjuk eller arbetslös. Att basera detantagandet på några få inkomstår före insjuknande eller arbetslöshet blirytterst lotteribetonat, i synnerhet på en arbetsmarknad som blir allt rörligare.Det kan knappast vara rättvist att kanske många års ersättning skallbestämmas på det sättet.Ett andra skäl mot en inkomstberoende ersättning framgår av kommenta-rerna till figur 4. Det som kallas en inkomstberoende ersättning är i självaverket inte alls särskilt inkomstberoende! Om man tar hänsyn till skatteregleroch avtrappning av bostadstillägg, så kan en inkomstberoende ersättningaldrig få särskilt stor betydelse när den uppgår till så litet som avinkomsten eller mindre. Vi kommenterar det här ytterligare i kapitlet omålderspensionen.Vårt förslagGrundskyddsnivån ska självklart ligga översocialbidragsnivån. Vi anser att den bör ligga på ungefärsamma nivå som förtidspensionen för en låginkomsttagare,som tjänar ca 12-13.000 kronor , i dagens system.I den nuvarande garantinivån för förtidspensioner har man också beaktatatt det skall vara möjligt att leva på den , eventuelltredan från unga år. Då måste marginalen ge ett utrymme för att också kunnabygga upp ett hem med de kapitalanskaffningar det för med sig.Hur bostadskostnader skall beaktas i grundskyddet är ett problem eftersomde varierar så kraftigt. Vi vill pröva en modell där den minsta bostadskost-nad, som de flesta försäkrade minst har, inbakas i själva grundskyddet. Vihar på basis av tillgängliga uppgifter om BTP valt att som exempel räkna inbostadstillägget vid en "basbostadskostnad" på /mån i grundskyddet.Därutöver föreslår vi på samma sätt som ett bostadstillägg förbostadskostnader som överstiger basbostadskostnaden upp till 4.000 kronorper månad för hushåll utan barn. Den övre bostadskostnadsgränsen bör höjasmed för varje barn i hushållet.Vi har preliminärt kommit fram till en grundskyddsnivå, efter skatt, förensamstående vid långvarig ohälsa och arbetslöshet på ca /mån.Om grundskyddet skall anpassas till varje människas behov måste vi ocksåta hänsyn till familjesituation och försörjningsbörda. För samboende är detrimligt att räkna med "stordriftfördelar" av gemensamt hushåll. Det spar inbåde på bostadskostnaden och på en del andra hushållsutgifter. Vi har härräknat med en grundskyddsnivå inkl del i bostadskostnad och efter skatt påca /mån efter skatt. Därtill kommer eventuellt bostadstillägg för dendel av bostadskostnaden som överstiger /mån.I grundskyddet bör också ingå ett barntillägg. Vi har här räknat med ennivå på ca per barn och månad efter skatt för varje försörjare somuppbär grundskydd. För dem som har försörjningsansvar för barn tillkommerkostnader för större bostad och barnets levnadskostnader. En del av dekostnaderna täcks genom allmänt familjestöd (barnbidrag, ev bostadsbidragoch bidragsförskott, etc) vare sig man är förvärvsarbetande eller får ersätt-ning från den långvariga försäkringen. Den del som inte täcks av detallmänna familjestödet står normalt föräldrarna för med sina förvärvs-inkomster. Om då en eller båda föräldrarna på grund av sjukdom ellerarbetslöshet går miste om dessa inkomster är det rimligt att de kostnader förbarnen som inte täcks av det allmänna familjestödet i stället täcks genomgrundskyddet.Sammanfattning, grundskyddsnivåerGrundskyddet ska, precis som huvuddelen avsocialförsäkringarna , vara beskattningsbart. Sammaskatteregler bör gälla som för förvärvsarbetande.I tabell 2 ges några exempel på grundskyddsnivåer före och efter skatt.Tabell 2 Grundskydd vid långvarig ohälsa och arbetslöshetUngefärliga nivåer 1996, kronor per månadHUSHÅLLSTYPföre skattefter skattEnsamstående9.9007.200Sammanboende7.6005.600Ensamstående 1 barn10.7007.700Ensamstående 2 barn11.4008.200Sammanboende 1 barn8.3006.100Sammanboende 2 barn9.0006.600En sammanslagenorganisation med lokalförankringStaten skall, enligt vår mening, även i fortsättningen vara denhuvudansvariga garanten, regelsättaren och finansiären av destora socialförsäkringssystemen. Men bör en stordel av det praktiska arbetet gentemot individernadecentraliseras till nivå. Detta utvecklar vinärmare i en särskild motion.ÅlderspensionerVi anser att även den statliga ålderspensionen bör bygga påprincipen om en grundtrygghet, lika för alla. hardock fattat principbeslut om att dagens ATP-system skallersättas av ett nytt reformerat system , som ärannorlunda uppbyggt. Vi menar att det systemet har storabrister och inte håller vad det lovar. I kapitel 5 gav vi en kortredogörelse för nuvarande pensionssystem. Som enytterligare bakgrund ger vi i nästa avsnitt vår syn på detreformerade systemet.Problem i det reformeradepensionssystemetFörslaget till reformerat pensionssystem innehåller olösligamålkonflikter mellan grundtrygghet och inkomstkoppling.Det är krångligt, svårbegripligt och dyrt att administrera.Det nya pensionssystemet bygger på en kompromiss mellan Socialdemo-kraterna och de fyra borgerliga före detta regeringspartierna. Figur 5 visarden principiella uppbyggnaden av det reformerade systemet.Figur 5 Nytt system. Totala förmåner, före och efter skattEnsamstående pensionär. Bostadskostnad /månGrunden i det reformerade systemet är en inkomstgrundadpension som man förutsätts tjäna ihop till under hela livet.Alla inkomster läggs samman och indexuppräknas. Ävenbarnår, studier, m.m. tas med vid beräkningen. Vidpensioneringstillfället (som kan variera ochuppåt) räknas pensionen ut med hjälp av ett delningstal sombl a beaktar den beräknade återstående livslängden. Det göratt ersättningsnivån, dvs pensionsförmån i procent avgenomsnittlig pensionsgrundande inkomst kan variera.Figuren utgår från en ersättningsnivå på avinkomsten som förvärvsarbetande. Det är en nivå som idagkan bedömas som trolig vid intjänande ochpensionering . Den inkomstrelateradepensionen skall liksom dagens ATP ha ett tak vid 7,5 bas-belopp. Taket kommer att höjas vid höjda reallöner.För att säkra grundtryggheten föreslås som komplement en beskattadgarantipension. Den skall brutto uppgå till 2,1 basbelopp, i dagens läge76.000 kronor/år före skatt. Garantipensionen avtrappas enligt vissa reglermot en stigande inkomstrelaterad pension.I principbeslutet om det nya pensionssystemet har utgått från attdet även i fortsättningen kommer att behövas ett bostadstillägg förpensionärer. Men det finns inget förslag till hur bostadstillägget skall utfor-mas och samordnas med det reformerade pensionssystemet. I figuren har viräknat med samma regler som i det nuvarande systemet.I det nya pensionssystemet får pensionärerna samma skatteregler som lön-tagare. Den tjocka heldragna linjen i figuren visar hur mycket pensionärernai exemplet får kvar att leva på netto efter skatt.Ett viktigt motiv till att göra pensionssystemet mer "försäkringsmässigt"har varit att det skall stimulera till en ökad arbetsvilja. Det skall vara "rakarör" mellan intjänande och pension, varje intjänad krona under hela livetskall leda till en högre pension. När systemet blir mer försäkringsmässigtkommer också avgifterna till systemet att mer kunna ses som verkligaavgifter och inte som skatter.Inga "raka rör"Så långt enligt de politiska avsiktsförklaringarna. Resultatet iverkligheten har blivit det rakt motsatta. I exemplet i figur 5får den som arbetat med en så pass hög lön som21.000 kronor bara mer i månadenatt leva av jämfört med den som överhuvudtaget inte tjänat innågon pensionsrätt alls!Av den inkomstgrundade pensionen i exemplet får 21.000-kronorsin-komsttagaren någon verklig glädje av . Resten, ,försvinner i avtrappad garantipension och bostadstillägg samt i skatt!Sannolikt kommer av pensionärerna i det nya pensionssystemet attfå sin pension i huvudsak bestämd av nivån på garantipensionen ochbostadstillägget, inte av den inkomstberoende pensionen.Den här effekten har uppstått därför att de partier som står bakom det nyapensionsförslaget har försökt att uppnå två i grunden oförenligamål. Å ena sidan att systemet skall bli mer försäkringsmässigt, "krona förkrona". Å andra sidan vill man bevara en god grundtrygghet i form av engarantipension, som till och med är en aning bättre än i dagens system. Detgår helt enkelt inte att förena de här två målen på ett rimligt sätt, närersättningsnivån i den inkomstgrundade pensionen är så pass låg somomkring 55 procent.Vår kritik mot förslagetVår kritik mot det nya pensionssystemet skulle kunnaformuleras från två helt skilda utgångspunkter. Den enautgångspunkten är ideologisk, den andra gäller hur detreformerade pensionssystemet praktiskt har utformats.Den ideologiska kritiken utgår från vår grundvärdering att de allmännaförsäkringssystemen bör inrikta sig mot att försäkra människor en grund-trygghet, inte att säkra en uppnådd högre levnadsstandard. En del av den härideologiska kritiken kan möjligen bortfalla när man granskar det nyapensionssystemet som det faktiskt ser ut och inte för vad det anges vara.Systemet är i själva verket för en stor del av befolkningen ett grund-pensionssystem med en viss men obetydlig koppling till inkomsten. Men detfinns ändå skäl kvar för ideologisk kritik. För bättre avlönade (med löneröver 15.000-20.000 kr/mån) kan inkomstkopplingen få en större betydelse,särskilt om de har en make med god inkomst att dela bostadskostnaden med.Två punkter för ideologisk kritik gäller hur garantipensionen skallvärdesäkras och hur finansieringen skall ske.Den andra kritiken gäller den praktiska utformningen av det reformeradesystemet. Ett sådant system går att åstadkomma på ett långt enklare ochtydligare sätt än den politiska kompromiss som ligger till grund för det nyasystemet. Det nya pensionssystemet är utomordentligt krångligt. Det är ocksånästan omöjligt att genomskåda hur det verkligen fungerar om man inte ärprofessionell pensionsexpert. Enbart den administrativa uppbyggnaden avregelverk, datorprogram, m m beräknas enligt uppgifter från kosta . Bara administrationen av barnåren drarnästan lika mycket datakraft som hela ATP-systemet!Miljöpartiets alternativErsättningen skall vara ett grundskydd, lika för alla, påungefär samma nivå som dagens ålderspension för enlåginkomsttagare.Utgångspunkten för förslag är densamma som när vidiskuterade ersättningen vid långvarig ohälsa i tidigare kapitel (avsnitt 5.3).Grundskyddsnivån bör vara ungefär lika hög som dagens statliga pensionerför en låginkomsttagare som tjänar omkring 12.000-13.000 kronor månad.Vi vill också på samma sätt pröva att räkna in ett belopp som motsvarar detnuvarande bostadstillägget vid en basbostadskostnad på /mån igrundskyddet. För bostadskostnader därutöver skall bostadstillägg utgå påsamma sätt som . Grundskyddet skall vara lägre för samboende än förensamstående. Det skall beskattas på samma sätt som för förvärvsarbetande.Med de förutsättningarna kan grundskyddet beräknas som i tabell 3.Tabell 3 Grundskydd för ålderspensionärerUngefärliga nivåer 1996, kronor per månadHUSHÅLLSTYPföre skattefter skattEnsamstående9.3006.800Sammanboende6.9005.100Jämförelser mellan pensionssystemFigur 6 visar hur mycket en ensamstående ålderspensionärfår ut i pension och bostadstillägg efter skatt. Här jämförsMiljöpartiets förslag med dels det nuvarande ATP-systemet,dels förslaget till reformerat pensionssystem.Figur 6 Pensionsförmåner inkl bostadstillägg. Netto efterskattEnsamstående pensionär. Bostadskostnad /månSkillnaderna mellan systemen är ganska liten för de flestalåg- och medelinkomstpensionärer. För den som haft eninkomst som förvärvsarbetande permånad rör sig skillnaden för både ensamstående och gifta omhögst ca , något beroende påbostadskostnad. För den som haft permånad i inkomst blir skillnaden i nettopension mellanMiljöpartiets förslag och det reformerade systemet någotstörre, mellan ca /mån för ensamstående och ca 2.000kr/mån för gifta.Figuren visar ytterligare på det faktum vi redan tidigare pekat på, nämligenatt det reformerade pensionssystemet är ett ovanligt krångligt sätt att för enmajoritet av pensionstagarna ordna nästan samma nettobehållning som medett rent grundpensionssystem enligt modell. Även den som rentideologiskt inte delar uppfattning om grundskydd i stället förinkomstkoppling borde ställa sig frågan om den kvarstående faktiskainkomstkopplingen för en mindre del av löntagarna verkligen är värdinförandet av ett så komplicerat, svårförståeligt och dyrt nytt system!Övergången till grundskyddEtt grundskyddssystem kan inte införas över en natt.Människor som tjänat in stora ATP-rättigheter i nuvarandesystem måste få behålla dem. Därför behövs långa över-gångstider, troligen i storleksordningen , precis påsamma sätt som de som krävs om man inför det reformeradepensionssystemet. Det här gör också att den höjning avgrundskyddsnivån jämfört med nuvarande garantinivå iATP-systemet, som vi föreslår, av kostnadsskäl måste skesuccessivt under en lång övergångsperiod.Värdesäkring av grundskyddetGrundskyddet bör enligt vår mening räknas upp i takt medden allmänna löneutvecklingen för de förvärvsarbetande.Skälet till det är att den allmänna uppfattningen om vad somär en rimlig grundtrygghet för pensionärer nära brukar följahur den allmänna standarden i samhället utvecklas.Vårt förslag skiljer sig på den här punkten från förslaget till reformeratpensionssystem. I det systemet kommer den inkomstgrundade pensionen attfölja den allmänna löneutvecklingen, medan garantipensionen bara skallfölja prisutvecklingen. Det här göra att de flesta låg- och många medel-avlönade, som får pensionen bestämd i huvudsak av garantipensionen,ytterligare kommer att halka efter dem som har högre inkomster. Det gällerinte minst många kvinnor i lågavlönade yrken. Vi kan inte acceptera attklyftorna mellan olika pensionärer på det här sättet kommer att öka ännumer!Ekonomi och finansieringI det här kapitlet går vi igenom direkta kostnadseffekter i deolika försäkringarna av förslag. De siffror vianger är uppskattade nettoeffekter, d.v.s. kostnader efterskatt. Vi beskriver också hur vi anser att socialförsäkringarnaskall finansieras.Kortvariga försäkringar - oförändradkostnadHöjd ersättning för låginkomsttagare finansieras medminskad ersättning vid högre inkomster. Höjd garantinivå iföräldraförsäkringen och merkostnader förförsörjningstillägget finansieras med borttagna garantidagaroch ändrad inkomstberäkning.Att införa ett brutet tak med ersättningsnivåer på 80/i sjuk-,föräldra- och arbetslöshetsfösäkringarna kostar ungefär lika mycket för statensom nuvarande enhetliga ersättningsnivå på . Det beror på att denlägre ersättningen för högre inkomsttagare finansierar höjningen förlåginkomsttagarna inklusive ett återställande av den tidigare garantinivån i a-kassan.Regeringens förslag att höja ersättningsnivån rakt av i alla försäkringar kostar . Problemet ärdet sätt regeringen vill finansiera höjningen på. En stor del av finansieringenskall ske genom ökad utestängning, bland annat genom att höja arbetskravetför a-kassa och KAS och genom stora försämringar i tandvårdsförsäkringen.Miljöpartiet kan inte acceptera det sättet att finansiera en höjd ersättning förlåginkomsttagarna utan har i stället föreslagit det "brutna taket".Av presenterade finansieringsförslag finns det bara ett somMiljöpartiet har accepterat. Det gäller ett annat sätt att beräkna inkomst-underlaget i bl.a. sjukförsäkringen, vilket ger netto ca 700 miljoner kronor.Vi föreslår att de pengarna används till att höja garantinivån i föräldra-försäkringen till samma nivå som i arbetslöshetsförsäkringen. Det kostar ca400 netto om det till hälften också finansieras av att denuvarande tre extra s.k. "garantimånaderna" tas bort. Återstoden av denfinansiering vi har accepterat, ca , kommer sannolikt attgå åt till merkostnader för det försörjningstillägg vi föreslår. Försörjnings-tillägget skall visserligen ge i princip samma ersättning som socialbidraget.Men eftersom det skall bli mer lättillgängligt som en utfyllnad avsocialförsäkringarna, räknar vi med att fler kommer att utnyttja det och attdet därmed blir något dyrare.Grundskydd - billigare på siktPå sikt sänkta kostnader för pensioneringen kan klara vårdoch omsorg för äldre.I försäkringarna vid långvarig ohälsa, arbetslöshet och ålderdom medförvårt förslag om en grundtrygghet lika för alla betydande kostnads-besparingar.En mycket grov överslagsberäkning visar att de totala årliga nettokost-naderna kommer att ligga omkring 25 miljarder lägre än med det reformeradepensionssystemet när nuvarande ATP-system till störstadelen har fasats ur, dvs om ungefär 25 till . Fram till dess ökarkostnadsskillnaderna mellan grundskyddsmodell och det nyapensionssystemet successivt. blir besparingarna i självaersättningarna sannolikt små.Den långsiktiga besparingen i pensionssystemet kommer att kommamycket lägligt för att klara de kraftigt ökade behoven av äldreomsorg på långsikt. Garanterad god äldreomsorg för alla är viktigare än garanterad höglevnadsstandard för ett fåtal!Övriga besparingarVåra förslag leder till minskade administrations- ochsocialbidragskostnader.Vår inriktning på samordnade och enklare system kommer att ledatill effektivitetsvinster i försäkringarna och till väsentligt lägreadministrativakostnader. Särskilt stora blir effekterna av att vi undviker det svåradmi-nistrerade nya pensionssystemet och av den sammanslagna organisationenför arbetsförmedling, försäkringskassa och socialtjänst, som vi föreslår påkommunal nivå.Kommunernas kostnader för socialbidrag kommer också att minska somen följd av den skärpta fördelningsprofil och minskade utslagning vi föreslåri socialförsäkringarna.I båda fallen är det svårt att göra exakta beräkningar av besparingarna ocheffektivitetsvinsterna, men vi tror att det kan röra sig om miljardbelopp påsikt.