mot · GK02N256 · 1996-10-07 00:00:00 — Dit ska man ocksåkunna vända sig med synpunkter omkring regelverk och förordningar.Förenkla regelverketRegelverket måste förenklas för den enskilde företagaren.Den avregleringsdelegation som tillsattes under den förramandatperioden bör slutföra sitt arbete. Varje departementbör vid lagstiftningsärenden undersöka vilken effekt lagenkommer att ha för företagandet. Många av de lagar,förordningar, avtal och andra regler som styr näringslivet ocharbetsmarknaden är anpassade till de stora ochmultinationella företagen. Den skillnad som finns mellanstora och små företag avseende exempelvis organisation ochflexibilitet måste avspeglas även i regelverken.Enligt The UNICE (den europeiska industri- och arbetsgivarorgansationen)Regulatory Report är regleringar ett stort hinder för svenska företagsmöjlighet att förbättra sin konkurrenskraft. De områden som anses ha mestnegativ effekt är skattelagstiftningen och andra administrativa regleringar,arbetsrättslagstiftningen och miljölagstiftningen. För att förbättra miljölag-stiftningen efterfrågar företagen bättre europeisk harmonisering och bättrekvalité. För vår del anser vi att en stark miljölagstiftning är nödvändig. Förarbetsmarknaden önskar företagen mindre lagstiftning. För skatter ochadministration önskar man mindre lagstiftning med bättre europeiskharmonisering. Lagstiftning kring tekniska standarder och skydd för patentanses tvärtom ha en positiv inverkan.Långsiktigt risktagande - spridning av riskerDet privata direkta ägandet bör stimuleras och gynnasframför institutionellt eller statligt ägande. Statligkapitalförsörjning till företag via eller Industrifondenfinns som en ytterligare kapitalkälla. Lokala börser kan varaett sätt att sprida och öka det privata ägandet.Transaktionskostnaderna mellan lokala investerare ochlokala företag kan därmed minska.För att öka företagens möjlighet till kapital och sprida riskerna för dettaskulle man kunna inrätta ett lånegarantisystem enligt amerikansk modell.Målet för garantin borde vara företag i expansions- eller förnyelseskeden,som inte kan erhålla lån på rimliga villkor. Syftet är att underlätta försmåföretag att få lån i bank genom att ett kreditförsäkringsbolag ställergaranti för lånet. Lägre ränta och längre löptider på lånen ger bättreförutsättningar för expansion och räcker till att finansiera garantiavgiftentillstaten. Staten borde initialt tillskjuta kapital i kreditförsäkringsbolaget. Engarantipremie skulle betalas som avgift för garantin. Garantin skulleförmedlas via bankerna. I beräknas kreditförlusterna till endast 2,5procent per år.En spridning av ägandet i det svenska näringslivet ger ett nära deltagande iden privata sektorns och företagens utveckling. Vid utförsäljning av statligtägda företag bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktigmålgrupp. Kopplingen måste bli mera tydlig så att det som är bra förföretagen också är bra för framtid.Det privata sparandet i aktier bör gynnas så att ägandet blir attraktivt ochlångsiktigt.Företag måste ha god tillgång tillkapitalFör att möta ett ökat nyföretagande måste tillgången påriskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nyaföretagens finansieringsbehov säkras.Soliditeten, andelen eget kapital, i små företag är fortfarande sju till tioprocent lägre än i stora företag. Bland företag med 5-19 anställda har nästanhälften av företagen en soliditet . För företag med fler än200 anställda är motsvarande tal . Verksamhet i små företagbedöms generellt som mer riskfyllda. Särskilt kunskapsintensiv verksamhetpräglas av högt risktagande. Dessa företag äger inte sitt viktigaste kapital,kunskapen hos sina anställda, och har stor andel immateriella tillgångar. Justörre risk en verksamhet innebär desto högre måste soliditeten i företagetvara för att expansion och tillväxt ska ske. Den låga soliditeten i de småföretagen måste, för att nyinvesteringar ska ske, justeras upp med ett ökatexternt kapital.Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägarevarit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag.På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån. Därutöverhar de små företagen haft brist på ägarkapital, bland annat beroende på endålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det förprivatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att investera sina pengari bank eller obligationer. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fåttnegativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning.Ta bort dubbelbeskattningenRisksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfriabanksparandet och sparande i obligationer. Avkastningen pådet riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas med 51procent medan avkastningen på riskfritt sparande beskattasmed . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningenär att vinster i företagen inte delas ut till de enskildaaktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företagdär de skulle kunna skapa investeringar och nya jobb.Därmed försvåras det annars naturliga flödet frånstagnerande företag och branscher till framtidsinriktade.Återgå till gamla regler för momsredovisningPrincipen för företagens momsredovisningar måste vara attkunderna hunnit betala in momsen till leverantören innanden sänds in till staten. Den försämring som de nyatidpunkterna för momsredovisning innebär måste bort. Denya reglerna innebär svåra likviditetsproblem för mångaföretag. Företagen har i praktiken förvandlats genom att de ofta hamnar i ensituation där de måste göra momsinbetalningar på intäktersom de ännu inte erhållit. Detta är en klart tillväxthämmandeoch oetisk åtgärd.Stimulera privatpersoner att investeraEn väl fungerande marknadsekonomi med god finansieringav småföretag behöver en stor andel privata finansiärer.Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, ochär därför särskilt viktiga med behov av strukturellförnyelse. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta riskervid företagsetableringar, vilka innebär storainvesteringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering ismåföretag är av dessa skäl viktiga.Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighettill skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst avkapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp avaktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gällainvesteringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medgesäven för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond somgör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning förenskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrättenska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier ismå, onoterade företag.Sparande bör uppmuntrasSparande framställs ibland som ett betydande problem ochen av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och denhöga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Den försiktighet som hushållen uppvisar är ett rationelltbeteende mot bakgrund av den osäkerhet som råder påarbetsmarknaden och beträffande den ekonomiska politiken.Problemen står att finna i konsumtionsexplosionenunder 80-talet då skattesystemet gynnade konsumtion medlånade medel och sparande var direkt oklokt.Vår syn på sparande kan härledas bland annat ur den kristdemokratiskaförvaltarskapstanken. Sparande innebär i vidare mening ett avstående frånkonsumtion.Detta ger i sin tur utrymme för investeringar som kan öka produktiviteten.Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. Detta hindrar attprivat kapital byggs upp. Den nuvarande regeringen har genom olika förslagytterligare skärpt beskattningen på olika former av sparande.Vi menar att sparande behövs och ska premieras. Det enskilda sparandet ärviktigt både ur individens eget liksom för statens och kommunernasperspektiv. Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv. Etthögt sparande är angeläget för att säkerställa tillgången till kapital för attmotsvara de investeringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven inäringslivet och för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning ochvälfärd.KvittningsrättMöjligheten att kvitta underskott i aktiv näringsverksamhetmot inkomst av tjänst under ett företags fem första år måstefinnas. Det är angeläget att det finns möjlighet att utifrån enidé kunna starta ett eget företag i liten skala vid sidan avordinarie tjänst. Kvittningsrätten är av särskild betydelse förkvinnliga företagare som ofta startar sina företag på just dettasätt.Minska företagsstöden och sänkarbetsgivaravgifternaFöretagsstöden är dåligt beskrivna och redovisade i Sverige.Under det senaste decenniet har företagsstöden i genomsnittuppgått till (i 1994 årspriser). Detta kan jämföras med intäkter från bolagsskatter på20 miljarder kronor . Det kan ocksåjämföras med företagens inbetalningar av sociala avgiftersom legat på ungefär samma nivå som företagsstödet.Regeringen tillsatte en kommitté för att göra enöversyn av de statliga företagsstöden. Kommittén har nyligenlagt fram ett delbetänkande som dock måste betecknas sommycket tunt. Målet för översynen, menar vi, bör vara sänktaföretagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, till exempelarbetsgivaravgifter. En rättvisare konkurrens ska eftersträvas.Kvinnligt företagandeDet kvinnliga företagandet har en stor potential som hittillsinte fått utrymme att blomma ut. Det kvinnliga företagandetbör uppmuntras och stödjas. Kvinnor har inte sammatradition som män att driva företag och därmed inte likamånga förebilder. Det är framför allt män som byggt upp deföretagartraditioner och -organisationer som utgörmarknaden. Ett ökat kvinnligt företagande kan genäringslivet förnyelse och ökad mångfald.Mentorskap för kvinnor har visat sig fungera som uppmuntran ichefsrollen. Både och adept ges möjlighet till erfarenheter avvarandras arbeten och inblickar i varandras syn på sina roller. Projekt avdetta slag bör uppmuntras även för kvinnliga företagare. Förebilder ochrådgivare är alltid en tillgång när man ska driva en egen idé.Det kvinnliga företagandet ökar och står nu för en växande andel av denystartade företagen. , ofta inom tjänstesektorn, startas i störreutsträckning av kvinnor än av män. Kvinnor satsar generellt mer försiktigtoch i mindre skala, ofta vid sidan av annat arbete. Genom att man satsar iliten skala har kvinnliga företagare ofta svårt att få lån via banker, vilkakräver högre belopp för att motivera finansiell utredning. Sedan juli 1994finns särskilda lån för "Främjande av kvinnligt företagande". Det maximalalånebeloppet är . Lånebeloppen varierar i praktiken mellan50 000 och . Efterfrågan på dessa lån har varit mycket stor.Kvinnliga företagare har också möjlighet till kapital via länsarbetsnämndernaoch ALMI.Speciella företagsutbildningar för kvinnor finns, särskilt i glesbygd därefterfrågan är stor. Då kvinnor ofta startar sitt företag vid sidan om enanställning är kvittningsrätten extra betydelsefull för kvinnor.Skattepolitik för miljö ochtillväxtSkattemoral och ekobrottFör en sund konkurrens är det av största betydelse attbekämpa ekonomisk brottslighet. I vissa branscher är detutomordentligt svårt att överleva och hävda sig om manföljer regelboken när inte andra gör det. Detta är självfallethelt oacceptabelt. Om den etiska ansatsen saknas riskerar viatt ohederligheten breder ut sig. I den långsiktiga kampenmot den ekonomiska brottsligheten är samhällets förankring ien god etik av avgörande betydelse. Lagstiftningen måstevara klar och entydig för att minimera riskerna för missbrukoch oönskade beteenden. Normöverföring i hem och skola ärförmodligen den viktigaste insatsen för att varaktigt kommatillrätta med ekobrottsligheten.För att snabbt få grepp om den alltmer utbredda ekonomiska brottslighetenhar drivit frågan om att en centralmyndighet skall inrättas som samordnar och verkställer arbetet mot ekobrott.Ett väl fungerande samarbete mellan polis, åklagare, kronofogde- ochskattemyndigheter är nödvändigt för att uppnå bra resultat.Det krävs ett nytt mentalt klimat i som skulle kunna sammanfattasi begreppet "gammal hederlig arbetarmoral": att arbeta, spara och göra rättför sig, att inte fuska eller uppträda osolidariskt mot kamrater, samhälle ochföretag, att känna samhörighet och att gemensamt kunna ta sig an svårauppgifter.Beskattning av arbeteSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen omlika lön för lika arbete får inte via skatte- ochbidragssystemen resultera i principen om lika inkomstantingen man arbetar eller ej. Skattereformens mål omenkelhet och en maximal marginalskatt om måstefortsatt vara målsättningen. Den statliga skatten ska därföruppgå till och den så kallade värnskatten därmedslopas. Istället bör systemet med ett slopat grundavdrag vidden statliga beskattningen återinföras. Detta höjer intemarginalskatterna.Arbetsgivaravgifterna måste sänkas i etapper tills de i ett längre perspektivbringats i paritet med löneskatterna i våra viktigaste konkurrentländer. Måletär att förbättra företagens konkurrenskraft och att sänka det totalaskattetrycket.Skattereformen var ett viktigt steg mot ett bättre skattesystem. Den innebarsamtidigt en ökning av de dolda skatterna, moms och löneskatter. Arbetetmed att utforma ett väl fungerande skattesystem i måste gå vidare.Beskattning av kapitalEtt av de grundläggande problemen i svensk ekonomi harvarit det enskilda negativa sparandet. Trenden har väntmen fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandetsetik i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftningmåste stimulera sparande. En minimimålsättning är attsparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt.Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras tillföretagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet.En översyn bör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt attföretagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- ochgåvoskatt för att familjeföretag ska kunna hållas samman vidgenerationsväxlingar.AktiebolagsbeskattningenBolagsbeskattningen i måste ligga i paritet medbolagsskatten i våra viktigaste konkurrentländer.Kapitalrörligheten från mogna till nya dynamiska sektorer av näringslivetmåste bli smidig. I denna strukturomvandling spelar små och medelstoraföretag en mycket viktig roll.Skattereformen har inneburit försämrade möjligheter för småföretag attreservera obeskattade vinstmedel. Bättre reserveringsmöjligheter för demindre företagen måste skapas för att möta behoven av att öka det egnariskkapitalet och stimulera expansion.Beskattning av fåmansföretagSärskilda regler finns för beskattning av ägare i fåmansbolag.Dessa regler är, trots att flera förändringar gjorts sedan deinfördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med demsom gäller för andra företag. Skattereformen var ett framstegför fåmansföretagarna. Den innebär bland annat att den såkallade 400-timmarsregeln för medhjälpande makesarbetsinsats slopats.Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska sessom intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller attsom kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntanplus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som ägeraktier i ett börsnoterat företag betalar normal 30-procentig kapitalskatt. Innanägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen beskattats i företaget (såkallad dubbelbeskattning).Ägare till fåmansföretag har också sämre regler än ägare till aktier i störreaktiebolag vid beskattning av reavinst vid försäljning av aktier.Fåmansföretagaren måste ta upp halva reavinsten som inkomst av tjänst.Skatten på denna del blir alltså lika som övrig inkomstskatt.De negativa reglerna för fåmansbolag gäller även efter börsintroduktion,nämligen så länge som från introduktion.Fåmansföretag får göra avdrag för avsättning till pensioner med rätt tillutbetalning från . För andra företag gäller . Alla företag får göraavsättning till personalstiftelse, utom fåmansföretagen som först måste ha 30anställda.Reglerna för fåmansbolag bör ses över. Utgångspunkten måste varaatt delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas lika somdelägare i större bolag. Dagens regler hindrar företagen från att bygga upp enkapitalbas med följden att investeringar och expansion påverkas negativt.MervärdesskattenSverige har tre olika nivåer för mervärdesskatt.Standardnivån är och de reducerade nivåerna ärpå (bland annat persontransporter, livsmedel)respektive (bland annat dagstidningar). Någraområden har ingen moms, till exempel spel och dobbel,inträde på sportevenemang, läkemedel, hälso- och sjukvårdsamt tandvård.Kristdemokraterna anser att mervärdesskatten ska differentieras i tvånivåer, till exempel och . Den lägre nivån ska i ettförsta steg omfatta kultur, övernattningar, persontransporter, tidningar ochböcker. Även tjänster borde ha denna lägre moms - vilket för närvarandeinte är förenligt med . Därför måste andra medelanvändas för att minska priset på tjänsterna. Ett område som inte ärmomspliktigt - spel och dobbel - bör beläggas med moms.Med en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer ochkapital är det inte möjligt att hålla en väsentligt högre eller annorlundaskattestruktur än i grannländerna.Inom Europeiska unionen, EU, pågår ett intensivt arbete med ett systemför mervärdesskatten som kan ersätta den nuvarande övergångsordningen.Som en första åtgärd har kommissionen föreslagit att en ram på 15 till 25procent ska gälla för att förhindra att skillnadernamellan medlemsländerna ökar. Ett system med ursprungsmärkning skulleaktualisera frågan om ett clearingförfarande mellan länderna för attsäkerställa de nationella skatteunderlagen. Ytterligare frågor påmervärdesskatteområdet gäller skatteplikten för guld och skattesatserna förvissa jordbruksvaror med låga skattesatser. Vidare har frågan om en lägremervärdesskatt på tjänster tagits upp i olika sammanhang.Kommissionen har presenterat en promemoria somdiskuterar behovet av harmonisering på skatteområdet. Kravet på enhälligaskattebeslut och den splittrade behandlingen av skattefrågor har enligtpromemorian gjort det svårt att få till stånd en harmonisering. Aktuellafrågor gäller bland annat synen på skattekonkurrens mellan länderna,subsidiaritetsprincipens tillämpning på skatteområdet och risken för attmedlemsländerna ändå förlorar sin suveränitet i en allt mer global ekonomi.Inom EU:s regeringskonferens diskuteras bland annat en övergång tillnågon form av majoritetsbeslut när det gäller skatter på miljöområdet.Kristdemokraterna anser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå tillmajoritetsbeslut, bland annat därför att det skulle förbättra möjligheterna attfå till stånd en gemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skullevara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . EftersomSverige redan har långtgående miljöskatter skulle en europeisk miniminivåför bland annat koldioxid förbättra svenska företagskonkurrenssituation.EnergiskatterEnergibeskattningen ska utformas så att miljöbelastandeenergislag beskattas hårdast medan introduktionen avmiljövänliga och förnybara energislag uppmuntras.En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks somskatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs.Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer -huvudsakligen egenanställd arbetskraft och kapital - minskade med mer änen tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörligabeskattningsunderlaget - arbetskraften - så att det har varit möjligt attåtervinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra merrörliga beskattningsunderlagen.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan förarbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. Men för attundvika ökade budgetunderskott har medlemsstaterna genomskatteomstruktureringar prioriterat behovet att finansiera nettokostnaderna avskattereduceringen på arbetskraft, antingen genom utnyttjande av alternativainkomstkällor eller utgiftsneddragningar. Alternativa beskattningsformer ärtill exempel nya eller höjda miljö- och energiskatter. En höjdenergibeskattning kan vara ett alternativ till att minska arbetskostnaderna,som det bidrar till en skatteväxling inom EU.Under en längre tid har det inom EU pågått ett arbete som syftar tillgemensamma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuteratsunder åren. Senast har kommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skullevarje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta neddenna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet . Under våren1996 har rådet uppmanat kommissionen att komma med ett nytt förslag påhur energi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet avkoldioxid. driver kravet på att den svenskaregeringen ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt.Framtidens arbetsmarknadEn arbetsrätt för 2000-taletArbetsrätten är till framförallt för att värna den anställde iförhållande till arbetsgivaren. En stark arbetsrätt ger trygghetför den anställde vilket i sin tur är en styrka för företagen.På vissa områden fungerar dock utformningen av arbetsrätten som etthinder för företagsexpansion. Arbetsrätten måste i vissa stycken lämna 70-talet bakom sig och få en form som bättre passar för 2000-talet.Kristdemokraterna förordar en arbetsrätt i enlighet med den som dentidigare riksdagsmajoriteten beslutade. Det handlade om möjligheten attundanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning. Facketsvetorätt vid entreprenader avskaffades och förbud mot blockad avenmansbolag infördes. Möjligheten till prov- och visstidsanställningförlängdes från . vill återinföra dennalagstiftning och dessutom pröva möjligheten till visstidsanställning i två år.En annan arbetsrättslig förändring som skulle kunna få en påtaglig effekt närdet gäller rekryteringen är att förkorta den tid under vilken arbetsgivaren ärskyldig att återanställa tidigare uppsagd personal vid nyanställning. Enhalverad tid, från , gällande för anställda som inte fyllttill exempel kan bedömas ge positiva sysselsättningseffekter.Arbetstid utifrån människors ochföretags behovFrågan om arbetstiden är också väsentlig. Det är inte en gångför alla givet att 40-timmars arbetsvecka är det bästa urföretags- och arbetstagarsynpunkt. Utvecklingen i Europapekar på stadigt minskad arbetstid för lönearbete vilket måstevara ett observandum också i den svenska debatten.Målsättningen måste vara att skapa utrymme i lagstiftningen för flexiblaoch lokalt anpassade arbetstidslösningar. Hänsyn ska tas både till individenspersonliga behov och verksamheten. Arbetstiden bör kunnavariera för olika personer, på olika arbetsplatser och i olika branscher överveckan, året och livet. Lokala lösningar med konjunkturanpassad ellersäsongsanpassad arbetstid eller olika flexsystem med till exempel tidbankerbör uppmuntras.