mot · GJ02Ub42 · 1996-06-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. vill ha ett utbildningsväsende som på ettaktivt sätt stimulerar alla elever till att ständigt gå vidare ochsom ger dem de redskap som krävs för att kunna fördjupaoch bredda sin kunskap under hela livet. Vi vill ha en skoladär kvalitet är ett förhållningssätt som inte bara kan avläsas imätbara termer. Både i och gymnasieskolan finns uppenbara brister somsnarast behöver åtgärdas. Alltför många elever lämnar utantillräckliga kunskaper för att klara vidare studier på gymnasiet. Problem iform av mobbning, skolk och vandalism är vanligt förekommande i mångaskolor. På gymnasieskolan finns stora problem när det gäller målet att allaelever ska uppnå betyget godkänt i vissa kärnämnen utifrån samma kriterieroavsett vilket program man valt. Det sätt som den nya kursutformadegymnasieskolan introducerades på har väckt berättigad kritik och lett till storasvårigheter när det gäller planeringen. Vissa av dessa problem kan säkertavfärdas som barnsjukdomar, men långt ifrån alla. Vi är därför inteövertygade om att de åtgärder som regeringen föreslår i denna propositionleder till den nödvändiga kvalitetsförbättring som krävs. Det lappverk avmindre justeringar som propositionen består av tyder inte på någralångtgående ambitioner från regeringens sida när det gäller att utveckla ochförbättra kvalitén i och gymnasieskolan.Integration förskola-skola-skolbarnomsorgSedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde hösten1994 har det vid olika tillfällen framkommit att enobligatorisk tioårig grundskola med start vid ålderstod på programmet. När den proposition som förväntadesföreslå detta nu föreligger är detta förslag inte med. Inte föratt regeringen frångått sin målsättning utan för att reformenanses för dyr . Oavsett vad man kan tycka omhanteringen av ärendet anser vi kristdemokrater att det är braatt inget obligatorium för sexåringar att börja skolan införsnu.På flera ställen i propositionen skymtar regeringens grundsyn fram när detgäller det lärande som sker utanför samhällets institutioner. Den andas storskepticism. Varför skulle regeringen annars, helt opåkallat, känna sigföranlåten att understryka att barnen trots allt tar till sigvärdefullkunskap och får viktiga erfarenheter redan innan de kommer in i förskola ochskola. Plattityder som "ett barns lärande börjar långt innan barnet börjarskolan" och "barn är inte några tomma kärl som skallfyllas på med upplevelser och kunskaper" känns påklistrade. De kan barauppfattas som en försvarsattityd gentemot dem som hade förväntat sig ettförslag om obligatorisk skolstart för alla sexåringar.För oss kristdemokrater är det en självklarhet att barns lärande pågår helalivet. Det är intimt förknippat med den närmaste omgivningen som de växerupp i, där den egna familjen intar en särskilt viktig ställning. Därför måsteföräldrarnas kunskaper, erfarenheter och önskemål när det gäller att formabarnens vidare utbildning i förskola, skola och skolbarnomsorg ges stortutrymme. Det är viktigt att klart markera att samhällets uppgift att ge allabarn en god utbildning på rättvisa grunder inte innebär att förskola och skolatar över föräldrarnas ansvar. Tvärtom ska samhällets insatser vara ettkomplement och ett stöd för föräldrarna. Utrymme för olika lösningar när detgäller val av skola och tidpunkt för när barnet ska börja skolan är en brautgångspunkt för samarbete mellan hem och skola under hela skoltiden.En tioårig grundskola med obligatorisk skolstart behöverinte självklart vara rätt väg att gå för att uppfylla visionerna om detlivslångalärandet för alla. Huvudfrågan för oss kristdemokrater är hur skolan skakunna tillgodose varje enskilt barns behov på ett bättre sätt. Alltför mångaelever lämnar utan vare sig tillräckliga kunskaper eller socialkompetens. Vi anser inte att förlängd skolplikt är det som i första hand krävsför att lösa det och andra problem som finns i dagens skola. Vi har hafttillräckligt många organisationsförändringar . Elever kan redanidag få ett extra år om så behövs för att uppnå de fastlagda målen. Flexibilitetoch individualisering är möjlig i nuvarande organisation och borde utnyttjas imycket högre grad.Den positiva utveckling mot större flexibilitet vid skolstarten, som harbörjat utvecklas på många håll, bör däremot uppmuntras och förstärkas. Attbörja skolan ska vara en möjlighet men inte en plikt. Då kanman i planeringen utgå från det enskilda barnets behov redan från början.Genom att inte alla barn börjar skolan vid samma ålder avdramatiseras synenpå att alla ska behärska samma saker samtidigt.Mycket behöver förändras för att övergången mellan förskola och skola skafungera bra. Här har man hunnit mycket olika långt i olika kommuner.Arbetslag som består av lärare, förskollärare, barnskötare och fritids-pedagoger behöver byggas upp. De olika personalkategorierna kompletterarvarandra med sin delvis olika kompetens och kan gemensamt möta barnensskilda behov. Utbildningen måste förändras för att den gemensammaplanering som är nödvändig ska komma till stånd. Lokalanpassningen ärockså mycket viktig för att de yngre barnen ska få den stimulans som ärnödvändig. Med ett fortsatt gränsöverskridande arbete mellan förskola ochskola kan gränsen helt suddas ut.Idag deltar så gott som samtliga sexåringar i den verksamhet som erbjuds iden allmänna förskolan. För att integreringen mellan den allmänna förskolanoch skolan ska utvecklas kan ett gemensamt måldokument för dessaskolformer vara en väg att gå. Det måste dock utformas så att skollagen, somär en pliktlag, inte ingriper på socialtjänstlagens område. Regeringen har inteutvecklat sina tankar om måldokumentets utformning och det är därför svårtatt fullt ut ta ställning för ett sådant.Svenska som andraspråkNär det gäller svenska som andraspråk har vi tidigare tagitställning för en annan modell än den nu gällande. Vi menaratt målen bör vara desamma för undervisning i svenska somandraspråk som för modersmålsundervisningen i svenska.Det är viktigt att man genom en gemensam kursplantydliggör att målen för vilka kunskaper eleverna ska uppnå ärdesamma, oavsett vilken bakgrund de har.Det betyder inte att den speciella undervisningen i svenska för invandrar-elever kan läggas ned. Tvärtom, det ligger en stor utmaning i att målen ärdesamma som för modersmålssvenska. Om elever med svenska som andra-språk ska ha möjlighet att uppnå de målen krävs en särskild pedagogik ochsärskilda arbetsformer som komplement till den vanliga undervisningen.Eftersom vi vill ha en gemensam kursplan blir den naturliga konsekvensen attbetygen ska bedömas på samma sätt. Att som regeringen föreslår bedömabetygen likvärdigt trots att målen inte är desamma anser vi däremot kommeratt leda till svårigheter för invandrareleverna på gymnasiet.Blockbetyg i grundskolanÄmnesöverskridande undervisning, tvärsektoriellt samarbeteoch samverkan mellan olika ämnen är ofta ett bra sätt attarbeta. Det behöver inte innebära att det är bra att betygenför de olika ämnena sätts i block. Orsaken till attblockbetygen togs bort var bl a att de ledde till att vissaämnen blev styvmoderligt behandlade. Ofta är det sammalärare som undervisar i alla ämnen inom ett block och därförkan det lätt bli så att den enskilde lärarens kompetens ochintresseområden blir styrande för vilka ämnen somprioriteras inom respektive block. Vi vet också attbetygssystemet i sig påverkar undervisningens uppläggning.Om betyg ges i varje enskilt ämne blir det en garanti för attvarje ämne får sin rättmätiga del av undervisningen. Motdenna bakgrund avvisar vi regeringens förslag att återinförablockbetygen i grundskolan.Timplanejusteringar förgymnasieskolanDagens system med en minsta garanterad undervisningstidför varje ämne i gymnasieskolan har visat sig vara styrandepå ett felaktigt sätt. Timplanens regler har styrtundervisningen mer än elevernas faktiska behov. Vi stöderdärför regeringens förslag att lämna modellen med minstagaranterad undervisningstid och istället arbeta efterriktvärden för utbildningens omfattning för att på så sättuppnå en större flexibilitet. Det är viktigt att betona att dennaförändring inte får bli ett sätt för kommunerna att smygvägenspara på utbildningen genom att minska undervisningstiden.Det ska vara elevernas behov av tid för att uppnå de fastlagdamålen för en kurs som ska styra undervisningstiden, intekommunens eventuella önskemål att minska sina kostnaderför utbildningen. måste noga följa utvecklingen såatt förändringen inte öppnar för kvalitetssänkandebesparingar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en obligatorisk tioårig grundskola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av den flexibla skolstarten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett gemensamt måldokument för den allmännaförskolan, skolan och skolbarnomsorgen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska som andraspråk,5. att avslår regeringens förslag att återinföra möjlighetentill blockbetyg i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslaget om timplanejustering.