mot · GK02Fö10 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Totalförsvarsplikt ellerfrivillig värntjänst?Värnplikten som den ser ut är i praktiken ingen allmänvärnplikt. Dels är värnplikten inte allmän, trots den nya lagenom Totalförsvarsplikt. Kvinnorna står till stor del utanförorganisationen. Även många av männen som vill göravärnplikt nekas, och placeras i utbildningsreserven.Samtidigt kallar man tvångsmässigt in andra ungdomar sominte vill göra värnplikt. Av de som åndå vägrar riskerarfängelsestraff.Det krävs utan tvekan ett nytt värnpliktssystem som bygger på frivillighetkombinerat med motivation och meriter.Miljöpartiet vill inte ha en yrkesarmé, det är av yttersta vikt att intemilitären blir en separat maktfaktor i samhället. förordar därförett bibehållande av folkförsvarstanken kombinerat med en frivillig värntjänstistället för den värnplikt som vi har idag.Värntjänsten ska vara anpassad till den vidgade hotbild som harbeslutat om och den skall naturligtvis vara öppen för både kvinnor och män.Värntjänsten skall ge en relevant utildning för att möta hot inom ramen förden vidgade hotbildenInom miljövården skulle värntjänsten kunna innebära allt från aktivtmiljöarbete med restaurering och nyanläggning av våtmarker och skötsel avnationalparker till provtagnings- och analysarbete samt kartläggning ochskydd av hotade arter. Tyngdpunkten på värntjänsten skall ligga påinternationella och nationella punktinsatser vid miljöarbete och räddnings-arbete samt förebyggande fredsarbete. Genom volontärarbete i andra länderskulle värntjänsten kunna öka kunskapen om och förståelsen för andrakulturer och därigenom bidra till en fredligare värld. Viktigt att understrykaär att värntjänsten inte innebär grå arbetskraft inom miljövårdssektorn.Tvärtom ska utbildningen vara adekvat inför uppgiften och den ska kännasmeningsfull, därför skall utbildningen ge en bred miljökunskap så att devärntjänstgöriga kan se insatserna i ett större perspektiv.I grundutbildningens gemensamma del kan det bland annat ingå grund-läggande miljökunskap och ekologiskt samhällsbygge, etiska förhållningssätt,något om mänsklig räddningstjänst, överlevnadskunskap och civilmotstånd.Såväl yrkesbefäl som värntjänstgöriga ska ges utbildning i hur mobbning,rasism och främlingsfientlighet motverkas (se vidare i motion 1996/97:4 Ettgrönt försvarsbeslut). Truppförande befäl ska bl.a. ges gedigen utbildning ipedagogik, psykologi, gruppdynamik och modernt ledarskap. Detta t.ex. föratt medinflytande skall utvecklas till medbestämmande inom organisationen iså hög grad som möjligt.Efter grundutbildningen ska man kunna välja vidare utbildningsväg inomolika områden, i enlighet med vad som i motionen anförts. Utbildningen skakontinuerligt utvärderas och följas upp av befäl eller motsvarande,tillsammans med värntjänstgöriga.Värntjänsten ska vara frivillig, då vi är emot tvång. Men att ha genomförtvärntjänstutbildning ska vara en merit. Värntjänstgöring kan jämställas medarbete i fråga om tilläggspoäng till högskoleprovet. Man bör också ge direktatilläggspoäng till högskoleprovet för alla som genomför värntjänsten. Defärdigheter och kunskaper som den värntjänstgöriga inhämtar och sominnebär civil kompetens ska ge civil dokumentation.Ungdomar skall få en bred information om värntjänst och intresserade avvärntjänst skall göra intresseanmälan och genomgå mönstring ungefär enligtden modell som sker . Mönstringen ska leda till att kvinnan eller mannenbedöms som lämplig eller olämplig. Personer med t.ex. våldstendenser skabedömas olämpliga.De som bedöms vara lämpliga får dra en lott vid mönstringen, som kaninnebära att de inkallas till grundutbildning, beroende på utbildningsplatser.Det är viktigt att kunna påverka inkallelsetidpunkt och utbildningsplats i såhög grad som möjligt. På det sättet får myndigheterna motiveradevärntjänstgöriga som inte får de stora problemen med inställelsetid somdagens värnpliktiga ofta står inför, med vägran som följd.Regeringens förslagEnligt propositionen 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse ärregeringens inriktning för den fortsatta planeringen att ca 29000 totalförsvarspliktiga fördelas till det militära försvaret,med undantag då en neddragning görsmed ca 4 000 personer per år.Regeringen har enligt vår mening en felaktig syn på hur man bäst uppnåren bred folkförankring i samhället. anser att förbättradutbildningskvalitet, motvationshöjande åtgärder och undanröjande avorättvisor är effektivare i det hänseendet än att utbilda största möjliga antalungdomar. Men det viktigaste ur motivations- och effektivitetssynpunkt är utbildar ungdomar för att möta sådana hot som känns relevanta förungdomar.Regeringen anför att den årliga tillgången på fördelningsbara totalförsvars-pliktiga män kommer att vara ca 38 000 . Desom anses vara kapabla att genomföra en lång grundutbildning har under desenate åren minskat och kommer troligen att minska ytterligare.Hälsoprofilen för ungdomar är enligt mening oroande. Dennaförsämrade hälsoprofil kan bl.a. härledas till allergier. Regeringen vill geberörda myndigheter i uppdrag att närmare analysera orsakerna till att de somanses kunna genomföra totalförsvarsplikten minskar och föreslå åtgärder föratt begränsa problemen. anser att det är av stor vikt attungdomars hälsosituation genomgripande undersöks och blir föremål förinsatser. Dock inte främst med tanke på möjligheter att rekrytera total-försvarspliktiga, utan av samhälleliga skäl. Vi anser att Folkhälsoinstitutetoch skall ingå i denna av regeringen föreslagna utredningen.Styrelsen för psykologiskt försvar bör medverka för att undersöka kopplingentill attityder gentemot totalförsvaret. Naturligtvis bör även representanter förde totalförsvarspliktiga finnas med.CivilpliktRegeringen anser det angeläget att utbildningen avtotalförsvarspliktiga med civilplikt utökas. Detta bör skegenom att en utbildning till civila beredskapsstyrkor påbörjasunder försvarsbeslutsperioden. börinledningsvis svara för genomförandet av utbildningen.Inriktningen bör, enligt regeringen, vara att utbildningeninom det civila försvaret utökas till ca 10 000 per år.Inledningsvis bör planeringen utgå från att vidförsvarsbeslutsperiodens slut bör 5 000 personer utbildasinom det civila försvaret. Utbildningen bör inriktas mot enkrigsplacering i det civila försvaret, främst inomverksamhetsområdena information, social verksamhet, skol-verksamhet, teknik samt befolkningsskydd ochräddningstjänst.Vi anser att de av regeringen föreslagna civila styrkorna måste utbildasinom det vidgade säkerhetsbegreppet med betoning på förebyggande arbeteför minskad sårbarhet i samhället. Dessa civila styrkor måste också få engrundläggande miljöutbildning. Vi vill särskilt inrikta denna utbildning motmiljöskydd. Regeringen anser att möjligheterna att utbilda även för dessauppgifter, under höjd beredskap, bör utredas. För att undvika "vi och dem"känsla mellan värnpliktiga och civilpliktiga och för att befästa totalförsvars-andan bör den militära (värnplikts) utbildningen i så hög grad som möjligtsamlokaliseras och samutbildas med beredskapsstyrkorna.AvgångarDet är många som avbryter sin militära grundutbildning(under /95 var det 12,). uppgesavbryta sin vapenfria tjänst.Värnpliktsrådet föreslår att man för att motverka dessa stora avgångar skallinföra mer generella uttagningar vid mönstringen, så att man inte ger dentotalförsvarspliktige falska förhoppningar om vad den kommande tjänstenskall innebära. Ett annat krav, som har fört fram, är skall få civilt meritvärde på det man lär sig . Dettakan ske t.ex. genom att man kan tillgodoräkna sig godkända poäng imotsvarande civila utbildningar. Därigenom blir det en merit att ha utfört sintotalförsvarsplikt. Denna fråga bereds nu inom och Miljö-partiet ser fram mot regeringens kommande förslag. Positivt är att regeringeni propositionen tar upp frågan om plikttjänstgöringens anpassning tillstudieterminer och att tiden mellan inskrivning och inryckning bör minska.En annan viktig åtgärd, som inte regeringen nämner, är vikten av att förbättrainformationen före, under och efter inskrivningen. Mer kunskap för dentotalförsvarspliktige innebär större möjligheter för henne eller honom att fåen passande befattning efter intresse och önskemål. Medbestämmandet ochdiciplinstraff har också betydelse.Regeringen anför i propositionen att de stora problemen med avgångar föreinryckning och under grundutbildningen behöver klarläggas. Vi anser attdenna utredning skall ske i samarbete med Styrelsen för psykologiskt försvar,så att attitydförändringar gentemot det militära försvaret, uppfattning omutbildningens relevans gentemot hur man uppfattar vilka säkerhetspolitiskahot som finns m.m., skall vara en del av underlaget.Disciplinansvar ochmedinflytandeMiljöpartiet har i tidigare motioner krävt en översyn av Lag(1994:1811) om diciplinansvar inom totalförsvaret ochmedinflytandeförordningen. Utredningen om de total-försvarspliktigas ekonomiska och sociala situation (SOU1996:18) har föreslagit att en översyn bör göras avdisciplinlagstiftningen. Försvarsmakten anser inte att detta ärnödvändigt och enligt propositionen bereds för närvarandeärendet inom Försvarsdepartementet. anser attlag (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret ochmedinflytandeförordningen bör ses över tillsammans medföreträdare för totalförsvarspliktiga. Regeringen anger ipropositionen att man förutsätter att Försvarsmaktens ochandra utbildningsanordnare aktivt arbetar för att, där det såbehövs, förbättra medinflytandet. Enligt Miljöpartietsuppfattning bör medinflytande utvecklas tillmedbestämmande i så hög grad som möjligt.Översynen av disciplinansvaret bör ha inriktning mot att t.ex. straff somdrabbar olika människor olika mycket beroende på ekonomisk status inte fårdömas ut och att möjligheten att utdöma utegångsförbud tas bort.MatersättningEnligt förordning (1995:239) om förmåner tilltotalförsvarspiktiga (4 kap. 2§) har en totalförsvarspliktig rätttill fri förplägnad . Om fri förplägnadinte ges under tjänstgöringen, har den totalförsvarspliktigerätt till måltidsersättning. Vid de tillfällen som mat inteserveras får de istället i matersättning. Underhelger utgår dock endast helgersättning motsvarande 25kronor per dag. Detta skall täcka kostnaderna för tre mål matper dag. Vid de tillfällen då de totalförsvarspliktiga är tjänst-lediga eller då de på grund av sjukdom inte befinner sig påförläggningen eller tjänstgöringsstället utgår imatersättning. Naturligtvis är matkostnaderna och behovetav mat detsamma såväl under tjänstgöring som underledighet. Vi föreslår därför att regeringen överväger att allmatersättning som utgår skall vara per dag.Rasism ochfrämlingsfientlighetEfter en motion från uttalade försvarsutskottet isamband med försvarsbeslutets första etapp att "rasism ochandra former av främlingsfientlighet är en allvarlig företeelseoch därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som ärförenliga med vår demokrati och vårt rättsväsende. Inomtotalförsvaret gäller detta självfallet oavsett var det rasistiskabeteendet förekommer - hos anställda eller hos totalförsvars-pliktiga. Den som med utgångspunkt i rasistiska ellerfrämlingsfientliga handlingar eller beteenden visar siguppenbart olämplig för sin tjänst bör självfallet med lagligamedel kunna skiljas från tjänsten". Utskottet anförde vidaremot bakgrund av frågans allvar att "regeringen bör informerariksdagen om problemets omfattning, om vilka åtgärder sominitierats eller avses vidtas samt om det finns behov avändrad lagreglering". Detta ställde sig en enig riksdagbakom.Nyligen kunde man läsa i att MKV (marinkommando väst) försökthemförlova en rekryt på grund av hans kriminella förflutna och hansnazistiska sympatier. ändrade MKV:sbeslut pga att det "inte fanns någon laglig grund för att hindra värnpliktigasom försvaret inte vill ha".I mars ställdes en fråga till försvarsministern hur beslut skulleförverkligas med anledning av uppgifter i pressen om att personer meduttalade rasistiska åsikter trots detta hade tagits ut till internationelltjänstgöring i Bosnien. Försvarsministern svarade att regeringen hade gettFörsvarsmakten uppdraget att redovisa problemets omfattning och vilkaåtgärder som initierats eller avser vidtas samt att "lämna förslag tilleventuella åtgärder för att underlätta myndighetens arbete i frågan men somligger utanför myndighetens ansvarsområde".I propositionen räknar regeringen upp de åtgärder som Försvarsmakten harvidtaget, bl.a. en faktaskrift . Regeringen harockså beslutat om att bevilja Försvarsmakten att användasunder 1996 att användas för fyra ungdomsprojekt mot rasism. Uppenbarligenkan man konstatera att det finns behov av ändrad lagreglering. Därför är detanmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte lämnar några förslag pålagändringar som gör att Försvarsmakten genast kan stänga av totalför-svarspliktiga och befäl som ger uttryck för rasism och främlingsfientlighet.Försvarsmakten får aldrig vara en ,rasister och kriminella. Vi skall inte behöva försvara oss mot försvaret!Totalförsvarspliktiga medinvandrarbakgrundRegeringen framhåller i propositionen att "det är viktigt attmedborgare med invandrarbakgrund inte bara formellt utanockså i realiteten har en plats i totalförsvaret som alla andra"har tillsammans medFörsvarsmakten redovisat åtgärder som skall medföra atttotalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund på samma sättsom övriga totalförsvarspliktiga ges utbildning för uppgifter idet militära försvaret. har tagit framsiffror som visar på klara missförhållanden. Av de 3000första generationens invandrare som mönstrar skrivs bara43,in för plikttjänstgöring. av förstagenerationens invandrare skrivs in i utbildningsreserven,jämfört med medelvärdet som är 9%.Regeringen drar slutsatsen att "bristande motivation" är huvudanledningentill skillnaden. Myndigheterna (Försvarsmakten och )rekommenderar ökade samhällsinsatser, genom utbildning och informationför att komma tillrätta med denna "bristande motivation". Detta anser ocksåregeringen som anser att berörda myndigheter bör "med olika metoder"försöka öka motivationen. Myndigheterna anser inte att positiv särbehandlingskall tillämpas. Detta skriver heller inte regeringen någonting om ipropositionen.Enligt vår mening kan man informera i all oändlighet om ändå den ungdommed invandrarbakgrund som mönstrar inte tas ut till plikttjänstgöring pågrund av t.ex. språksvårigheter. Principen "bästa lämpade skall rycka in"råder. En person med bristande språkkunskaper bör inte enligt vår meningbetraktas som mindre lämplig vid mönstringen. Vi vänder oss motregeringens och myndigheternas skrivningar om "bristande motivation".Vilken analys ligger bakom detta uttalande? Det kan finnas naturliga ochsunda reaktioner bakom denna "bristande motivation". Man kanske t.ex. harkrigserfarenheter som gör att man tar avstånd från militarism och vapenbruk.I så fall är det enligt vår mening inte "bristande motivation" som dennaföreteelse skall beskrivas som, utan möjligen "sund insikt"...VapenfriaLagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt säger (3 kap. 16§)att alla totalförsvarspliktiga som kan antas ha en så allvarligövertygelse rörande bruk av vapen mot annan att över-tygelsen är oförenlig med tjänstgöring som är förenad medvapen, skall han eller hon efter ansökan få rätt att varavapenfri. Enligt vår uppfattning är en "övertygelse" ettmycket abstrakt fenomen omöjligt för en annan person attavgöra. Det är alltid enbart den enskilda individen som kanavgöra vad övertygelsen egentligen innebär för denne.Personer som mer än efter inskrivningen kommer fram till attde vill vara vapenfria tvingas dock svara på tre frågor av varför dehar ändrat uppfattning. Detta enligt 3 kap. 19§. Frågorna de tvingas svara påär:1: När och hur har du kommit fram till din inställning rörande bruk avvapen mot annan?2: Kan du tänka dig att använda väpnat våld i någon särskild situation ellerför något särskilt ändamål eller finns det något annat våld som du kan tänkadig att använda?3: Hur tror du att din inställning till att själv använda vapen i enkrigssituation kommer att påverkas om andra i din omgivning försvarar sigmed vapen?1991 togs de extra psykologförhören för dem som ansökte om rätten att fåvara vapenfri bort, det var en förändring i rätt riktning. är det därför högtid att ta bort de frågeformulär, som enbart orsakar onödig administration ochsom inte fyller någon funktion. Det är enligt vår mening obegripligt varför entotalförsvarspliktig som tänkt efter och kommit fram till denna övertygelseskulle vara mindre trovärdig än den som eventuellt i ett stressigt klimat undermönstringen fattar detta beslut. Det är också enligt gällande lag möjligt attavslå ansökan om att få göra vapenfri tjänst om den inkommer senare äninom från beslut om inskrivning, dock inte utan att sökanden harfått tillfälle att muntligt lämna uppgifter i ärendet (3 kap. 20§). Rätten attfåslippa bära vapen är en rättighet som är grundläggande i ett demokratisktsamhälle, därför skall enligt vår mening inte ansökan kunna avslås.Tidningen VärnpliktsnyttTidningen Värnpliktsnytt produceras av värnpliktiga,finansieras med statliga medel och administreras avFörsvarsmakten. Tidningen fyller en viktig funktion för attrapportera hur värnpliktiga har det under sin utbildning. Enviktig uppgift för tidningen är att informera om de förmåneroch rättigheter som värnpliktiga har, allt från de rentekonomiska förmånerna till exempelvis möjligheter tillöverklagande och möjligheter att utöva medinflytande itotalförsvaret.Dock når inte tidningen ut till civilpliktgöriga, idagca 2 000 . För de civilpliktiga existerar inte den här typen avinformations- och diskussionsforum.Med tanke på att vi har ett totalförsvar i , där man formellt inte görskillnad på värnplikt och civilplikt, samt att civilplikten skall utökaskraftigt ienlighet med regeringens förslag med allt vad det innebär i ökatinformationsbehov, så föreslår vi att istället för att skapa ytterligare ettforumför totalförsvarspliktiga att redaktionella innehålloch spridning breddas så att den även omfattar civilpliktiga. Detta ärockså viktigt att skapa detta gemensamma forum för att öka förståelsen ochsamhörighetskänslan mellan civil- och värnpliktiga. Tidningen bör i detsammanhanget byta namn för att omfatta alla totalförsvarspliktiga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivillig värntjänst,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de civila styrkorna måste få en grundläggande miljöutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrikta civilpliktsutbildningen mot miljöskydd,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionenanförts om att totalförsvarutbildningen i så hög grad som möjligtsamlokaliseras och samutbildas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förbättra informationen före, under och efterinskrivningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort de frågeformulär som personer måste besvara som efter mönstring ansöker om vapenfri tjänst,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ej skall vara möjligt att avslå ansökan om att få göravapenfri tjänst,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidningen ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om matersättning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en person med bristande språkkunskaper inte skall betraktassom mindre lämplig vid mönstringen.