mot · GK02A821 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningDen kristdemokratiska ideologin utgår från den kristnamänniskosynen och betonar alla människors lika värde.Kvinnan och mannen har lika värde och status. Ett uthålligtoch stabilt samhällsbygge är beroende av allas delaktighetoch medverkan på lika villkor.Jämställdhet handlar om rättvisa, om procenttal, om "varannan damernas".Men jämställdhet måste dessutom ta itu med nedvärderande attityder ochbristande respekt som kvinnor ibland möter på arbetsplatser, i politiken, iföreningssammanhang och i familjeliv. Det fordras en regelrätt indoktrineringom varje individs okränkbara värde och rätt till integritet, helt oberoende avkön.Trovärdigheten kräver att det politiska arbetet med kraft inriktas på attskapa reell jämställdhet. För att uppnå ett jämställt samhälle måste ettjämställdhetsperspektiv läggas på alla politikområden. Det innebär att förslagoch beslut måste analyseras för att klarlägga möjliga konsekvenser förkvinnor respektive män. Det gäller särskilt inom utbildnings-,arbetsmarknads-, närings- och socialpolitiken samt inom den ekonomiskapolitiken. utlovade vid sitt tillträde att så skulleske.Detta löfte har inte infriats. bör därför med kraft framhålla viktenav att jämställdhetspolitiska analyser finns med i beslutsunderlag inom olikapolitikområden.FamiljenSverige hör till de västerländska demokratier som nått längsti jämställdhetsarbetet. Ändå finns det förhållanden ochtänkesätt som motverkar jämställdhet mellan könen. Kvinnanförutsätts ofta ta huvudansvaret för arbetet med hem ochbarn. Detta har medfört att många kvinnor blivitdubbelarbetande.Historiskt sett har det varit kvinnorna som utfört de flestaarbetsuppgifterna i hemmet som obetalt arbete. Staten har inte värderat dettaarbete exempelvis när det gäller pensionspoäng och sjukförsäkringsförmåner.Männen har i betydligt större omfattning arbetat utanför hemmet medåtföljande socialförsäkringsförmåner.Arbete i hem och familj skall värderas lika som arbete utanför hemmet. arbetar de flesta kvinnor utanför hemmet men utför ändå det mesta avhemarbetet. För att få ett jämställt hemmaliv krävs att arbetet med hem ochfamilj synliggörs och att mannen och kvinnan delar på ansvaret. Ett sätt attvärdera hemarbetet skulle kunna vara att ge hushållen en reell möjlighet attköpa hushållstjänster.Det är en stor framgång för kvinnorna att det nya pensionssystemetmöjliggör för makar att dela pensionspoäng. Detta tydliggör att mannen ochkvinnan har ett gemensamt ansvar för hem och familj. Att vård av barn blirpensionsgrundande förbättrar också kvinnornas situation.Många pappor som vill vara föräldralediga möter en negativ attityd frånarbetskamrater och arbetsgivare. För att familjen skall få riktig valfrihetfordras att valet kan göras utan påverkan av fördomar och negativakonsekvenser. är det alltför få pappor som tar vara påmöjligheten att vara hemma med sina barn.Enligt jämställdhetslagen har en arbetsgivare skyldighet att underlätta förmän och kvinnor att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Att så sker ärmycket viktigt för både kvinnor och män. Efterlevnaden av lagen ligger underJämO:s tillsynsansvar och bör vara en högt prioriterad uppgift.För att kvinnor och män skall ges samma möjlighet att välja mellan, ellerkombinera hemarbete och förvärvsarbete eller studier är det nödvändigt meden väl fungerande barnomsorg. Familjen skall själv kunna väljabarnomsorgsform. Barnomsorg omfattar såväl föräldrarnas omsorg i det egnahemmet, som daghem, fritidshem, familjedaghem, föräldrakooperativ ochandra alternativa former. Ett varierat utbud gör att stor hänsyn till barnensochföräldrarnas behov och önskemål kan tillgodoses.Målsättningen måste vara att kvinnans och mannens val, oavsett om honeller han väljer förvärvsarbete, hemarbete eller en kombination av dessa, ärett i verklig mening fritt val, och inte ett val dikterat av politiker ocharbetsgivare eller av villkoren i olika trygghetssystem.Familjen och hemmet har en viktig roll för det fortsattajämställdhetsarbetet. Redan i hemmet formas barnets inställning till mans-och kvinnorollerna. Vuxna har ansvaret för vilka traditioner som förs vidare.Opinionsbildningen bör bygga på att det är viktigt att båda föräldrarna ärdelaktiga i arbete och fostran i hemmet så att en jämlik och stabil samlevnaduppnås. Ett sätt att stärka föräldrarollen är att erbjuda alla nyblivnaföräldrarutbildning.Ensamföräldrarnas situation behöver uppmärksammas. De blir lättisolerade, har sämre möjlighet till vidareutbildning och till arbete på obekvämarbetstid. Dessutom begränsas möjligheten till politiskt, fackligt och ideelltengagemang.Viktigast av allt är dock relationen barn-förälder. För den förälder som inteär vårdnadshavare är det ofta svårt att utöva ett aktivt föräldraskap. På allanivåer måste förslag till åtgärder arbetas fram för att komma till rätta med deproblem som uppstår när inte kontakten med den ena föräldern fungerar.Oftast är det pappan som förlorar kontakten. Barnet behöver sin pappa somen manlig förebild. Det är viktigt att både pojkar och flickor får en vuxen manatt identifiera sig med.ArbetsmarknadAndelen förvärvsarbetande kvinnor är ungefär likastor som andelen män. Därigenom har kvinnors ställning påarbetsmarknaden stärkts och kvinnors ekonomiska oberoendehar ökat.Kvinnor och män har goda möjligheter att kombinera förvärvsarbete medett praktiskt ansvar för hem och barn. Detta visar inte minst det faktum attSverige har ett av högsta födelsetal. kommer emellertidoroande signaler om att födelsetalen minskar kraftigt. Detta böruppmärksammas och regeringen måste initiera en studie om orsaker ochkonsekvenser.När kvinnor kommit in på arbetsmarknaden har de i stor utsträckning gåttin i sådana arbetsuppgifter som de förut utförde i hemmen. Till största delenhar dessa uppgifter legat inom den offentliga sektorns ram. Kvinnor finns ihögre grad än män i rutinartade arbetsuppgifter och avancerar i mindreutsträckning. Kvinnor och män som kollektiv befinner sig således ofta inomolika sektorer på arbetsmarknaden. När de finns inom samma sektor har män,generellt sett, högre positioner än kvinnor även om de har samma utbildning.Detta medför att kvinnors och mäns villkor i arbetslivet i flera avseenden ärolika. Det är fortfarande långt kvar till en jämställd arbetsmarknad.Den mycket segregerade svenska arbetsmarknaden gör att kvinnor och mäni stor utsträckning lever i skilda världar. Det motarbetar och hindrar densamhörighet och gemenskap som präglar kristdemokratisk samhällssyn. Inomalla samhällssektorer och på alla nivåer behövs därför ett systematiskt arbeteför att skapa ett samhälle som präglas av manlig-kvinnlig integration.I syfte att finna effektiva metoder för att skapa en arbetsmarknad prägladav integration bör regeringen tillsätta en utredning. Denna bör speciellt seöver skol- och utbildningspolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochnäringspolitiken. Uppdraget skall gälla att ta fram en heltäckandehandlingsplan för att steg för steg kunna bryta ner segregationen.Kvinnor har generellt sett lägre löner än män eftersom kvinnodomineradeyrken är lågavlönade. Det finns också osakligt motiverade löneskillnadermellan kvinnor och män i storleksordningen en till . Därför måstekravet på lika lön för likvärdigt arbete föras fram med all kraft. Att skapagehör för könsneutral arbetsvärdering är ett viktigt steg på vägen.En av anledningarna till att det oftast är kvinnan som stannar hemma för attvårda barn finner man i segregeringen på arbetsmarknaden och i det faktumatt kvinnor har lägre löner än männen. Att arbeta för lika lön för likvärdigtarbete är ur flera aspekter absolut nödvändigt för möjligheten att uppnå enökad jämställdhet och till fria val för både kvinnor och män. Jämställdhetslagen förstärktes på förslag av fyrpartiregeringen, så att detinte längre är möjligt att genom avtal inskränka lagens verkningsområde.JämO:s position har därmed förstärkts genom att hon har tillsynsansvar förhela arbetsmarknaden. Varje arbetsgivare är skyldig att vidta aktiva åtgärderoch att upprätta jämställdhetsplaner.Om arbetsmarknadens parter inte klarar av att nå målet om lika lön förlikvärdigt arbete kan ytterligare lagstiftning bli nödvändig.Arbetsgivarna bör uppmuntra försök med flexibel arbetstid för de anställda,dvs. att arbetstagaren själv tillsammans med arbetslaget kan välja hurarbetstiden skall förläggas. Även arbetets innehåll bör organiseras så attmöjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighetunderlättas. Både män och kvinnor upplever det svårt att vara tjänstlediga förvård av barn eller för utbildning beroende på det sätt deras arbete är utformat.Barnens behov måste också i detta sammanhang få vara styrande.En stor del av de småföretag som startas i glesbygden har kvinnor sominitiativtagare och ägare. Dessa kan uppleva att det är svårt att få del avsamhällets resurser på samma sätt som männen.Kvinnors företagande finns oftast inom tjänstesektorn där realsäkerhetersaknas. Tillgängliga finansieringsformer tar inte i tillräcklig utsträckninghänsyn till kvinnligt nystartande. Dessa mycket små företag skall självfalletinte nekas nyföretagarstöd från samhället. Statens stöd till start avsmåföretag måste därför utvecklas.InflytandeFör att få en balanserad samhällsutveckling som tar hänsyntill både kvinnors och mäns synsätt är det viktigt att bådakönen finns representerade inom alla samhällsområden ochpå alla beslutsnivåer.Det är positivt att kvinnors inflytande har ökat under senare år.Exempelvis har andelen kvinnor i statliga styrelser och kommittéer ökat,liksom deras andel såväl i landstings- och kommunfullmäktigeförsamlingarsom i . Trots dessa framsteg är fortfarande bristerna betydande. Denkvinnotätaste regeringen vårt land någonsin haft har t.ex. tillämpat en dåligutnämningspolitik. Det gäller både landshövdingar och högre chefer.Alltför få kvinnor har kommit i fråga. Detta bör uttala sittmissnöje med.Arbetet med att öka kvinnors inflytande inom det politiska livet måsteintensifieras om målet om en jämn könsfördelning i statliga styrelseroch kommittér skall ligga fast. Myndigheternas ansvar både när det gällerfördelningen av kvinnor och män på olika uppdrag och när det gäller kvinnoroch män på chefsnivå bör förtydligas.En jämn könsfördelning på olika nivåer i arbetslivet är också en viktigdemokrati- och maktfråga. På chefsnivå är det dessutom en resurs- ochkvalitetsfråga. De arbetsplatser som tar till vara och utvecklar även kvinnorskompetens har större möjligheter att öka sin effektivitet och lönsamhet.Att vi är på väg in i ett nytt samhälle, tjänstesamhället, ger kvinnorna en nychans. Både bondesamhället och industrisamhället byggde på mäns fysiskastyrka. Tjänstesamhället använder i huvudsak hjärnkraft och inte muskelkraft.Därför har kvinnor lika stora möjligheter som män i det nya samhället.Mer kunskap måste också spridas om skillnader i kvinnors och mänstillgång till ekonomiska resurser och hur den ekonomiska makten är fördeladmellan kvinnor och män. Det är positivt att harkommit igång med sitt arbete.Utbildning och forskningI skolan möter barn och ungdomar olika förväntningarberoende på vilket kön de tillhör. Dessa förväntningar följerdem genom hela skolsystemet. Därför är det viktigt attjämställdhetsarbetet också lyfts fram i skolan. De somarbetar inom skolan bör få utbildning för att ökamedvetenheten om vikten av att behandla flickor och pojkarrättvist. Lärare och lärarkandidater måste fåutbildning/fortbildning om skillnaden mellan pojkars ochflickors agerande i undervisningssituationen.Olika metoder bör utarbetas och projekt startas för att främja pojkars ochflickors möjlighet att utvecklas på lika villkor. Vissa undervisningsmomentinom klassens ram bör till exempel organiseras i särskilda flick- ochpojkgrupper. En översyn av läromedel bör ske ur jämställdhetssynpunkt.Regeringen bör initiera en bred översyn som omfattar läromedel pågrundskolan, gymnasiet och högskolan.Skolans jämställdhetsarbete har till stor del inriktats på flickorna ochlämnat pojkarna åt sidan. Detta arbete måste omfatta både pojkar och flickor.Könsskillnaderna måste erkännas i skolan. En balans mellan kvinnligt ochmanligt bör eftersträvas i skolans värld.Undervisningen skall ta hänsyn till olikheterna mellan könen. Dessutombör skolan vid planering av undervisning enligt den nya timplanen söka finnaämnen och aktiviteter ingående i skolans respektive varje elevs fria val, somuppmuntrar flickorna och pojkarna att välja "otraditionella" verksamheter.Dataprogram, dataspel etc. bör utvecklas som inspirerar både pojkar ochflickor att utnyttja datorn och informationstekniken för områden somtraditionellt uppfattas som kvinnliga eller "mjuka". Datorer ochinformationsteknologi får inte enbart nyttjas för tekniska och administrativaproblem. Både flickor och pojkar måste i samma utsträckning få stiftabekantskap med den nya informationstekniken.Skolan är framför allt en arbetsplats för kvinnor. Två tredjedelar av allalärare är kvinnor. De manliga lärarna återfinns främst på högstadie-,gymnasie- och universitetsnivå. Inom förskolan och på låg- och mellanstadietmöter barnen framför allt kvinnliga lärare. Vid rekrytering av ny personal bören jämn fördelning mellan könen eftersträvas. Skall det någonsin kunnauppnås måste rekryteringen till lärarutbildningen målmedvetet inriktas på enjämn könsfördelning.Eleverna väljer i stor utsträckning traditionellt könsbundna program ochkurser vid gymnasieskola, högskola och universitet. Detta gäller särskiltpojkar. I syfte att minska könssegregeringen på arbetsmarknaden är detviktigt att barn och ungdomar tidigt får ökade kunskaper om både mans- ochkvinnodominerade arbeten. Det handlar om att skapa förutsättningar för ettverkligt fritt val. Ungdomar skall kunna välja framtid fria från fördomar omvad som anses vara kvinnligt och manligt. Studie- och yrkesorientering börinriktas på att varje elev oberoende av kön får stöd att välja studier och yrkeefter intresse och förmåga. Studie- och yrkesvägledare måste i sin utbildningfå grundläggande jämställdhets- och genusundervisning. Befintlig yrkeskårmåste genom vidareutbildning bibringas motsvarande kunskaper.Under utbildningen är det ofta det kön som är minst representerat somavbryter sin utbildning på grund av omgivningens negativa attityder. Dettagäller inte minst flickor på tekniska linjer.Högskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa ett i verklig meningmer jämställt samhälle. De som leder undervisning, forskning ochinstitutioner har ett ansvar att skapa en miljö som ger likvärdiga villkor förbåde kvinnor och män att trivas och utvecklas. Avhopp av underrepresenteratkön vid olika utbildningar bör utvärderas och lärdomar dras.Den kvinnoforskning som finns på olika universitet och högskolor börtilldelas goda resurser. Det bör ske genom stöd till verksamheter med s.k.kvinnovetenskapliga fora vid universitet och högskolor och till forskning medkvinnoinriktning inom befintliga universitets- och högskoleinstitutioner. Detgäller såväl kvinno- och jämställdhetsforskning som genusforskning.Genusforskning tar fram systematisk och allsidig kunskap om könsrollernasbetydelse och kulturer.Genustillhörighet tycks ha varit, och är alltjämt, en av de starkaststrukturerande principerna i alla kända samhällen. Trots detta har frågan inteägnats vare sig politiskt eller vetenskapligt intresse förrän de senaste åren.Genom att använda genus (eng. gender) och inte kön (eng. sex) markeras attdet som står i fokus för intresset är de sociala uttrycksformerna för kön.En större andel kvinnliga forskare skulle bidra till att kvinnoperspektivetfick ett större utrymme i forskningen och till en bättre balans mellankvinnliga och manliga synsätt som norm för forskningen. Kvinnoforskningenmåste också i högre grad tillåtas påverka innehållet i grundutbildningen.Även i kursplaner och kurslitteratur måste ett kvinnoperspektiv finnas.1992 antog en ny högskolelag som säger att jämställdheten alltidskall iakttas i högskolans verksamhet. Men därutöver bör universitets- ochhögskoleledningar ges ett tydligt ansvar för att främja jämställdhet inomutbildningen och för studenten och dennes situation. Endast vid ett fåtalhögskolor omfattas studenterna av jämställdhetsplanerna. Det bör därförstadgas i lag att jämställdhetsplanerna skall omfatta hela verksamheten, detvill säga även studenterna.Vid universitet och högskolor står studenterna i samma beroendeställningtill lärarna som de anställda gör till chefer och arbetsledare. De har sammabehov som anställda av skydd i lagen mot sexuella trakasserier. Högskolelagoch förordning ger inga sanktionsmöjligheter och disciplinära åtgärder kan ejheller användas.Riksdagen måste därför begära förslag från regeringen på hur studenternasbehov av skydd mot sexuella trakasserier skall lösas.Frågan om sexuella trakasserier är inte okontroversiell. Både omfattningoch definitioner har debatterats flitigt. Det är en brist att forskningavhög vetenskaplig kvalitet i stort sett saknas inom området. Däremot finns enhel del undersökningar och enkäter utförda på arbetsplatser och högskolor.Regeringen bör därför initiera forskning inom området.Sexuella trakasserier är ett allvarligt hot mot anställdas och studentersarbetsglädje, trygghet, ekonomi och möjligheter till framgång i arbeterespektive studier. Detta måste tas på största allvar oavsett hur många somdrabbas.HälsaI vetenskapliga sammanhang utgör fortfarande mannen oftanorm. Trots att kvinnor och män har olika normvärden iexempelvis medicinska testsammanhang klassas kvinnansvärden som onormala, eftersom mannens värden är norm.Kvinnor och män är biologiskt sett olika och har som enföljd av detta olika hälsoproblem. Även olika roller i hemmetutgör källor till skillnader i hälsa. Kvinnorna lider oftare änmän av långvarig sjukdom som kräver behandling.Kvinnors hälsoproblem och fysiologi har i mycket mindre utsträckning änmännens varit föremål för forskning. För att främja kunskapen om kvinnorsoch mäns hälsa måste emellertid båda gälla som norm och bli föremål för likaomfattande forskning.På senare år har ohälsotalet ökat bland kvinnor. Tvärt emot utvecklingen imånga jämförbara länder ökar t.ex. dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomarbland svenska kvinnor. Forskningen kring orsakerna behöver intensifieras.Arbetsskadorna bland kvinnorna har ökat markant , särskiltinom tillverkningsindustri, vård och service. Särskilt oroande är ökningen avbelastningsskador hos unga kvinnor. Det är viktigt att rehabiliteringsinsatseroch åtgärder sätts in snabbt och aktivt. Långa passiva sjukskrivningsperiodermåste undvikas. På olika sätt måste kontakten med arbetslivet och densociala gemenskapen upprätthållas.En förutsättning för ett framgångsrikt förebyggande hälsovårdsarbete är attdet finns kunskap om de nära sambanden mellan livsstil och ohälsa samt attmänniskor medvetandegörs om helheten. Forskning som beaktar skillnadernai biologi, aktiviteter under arbete och fritid, livsstil och andra aspekter avdensociala miljön, bör stimuleras.Övergrepp mot kvinnorVåld mot kvinnor kan i vissa fall vara ett uttryck förbristande jämställdhet och för den obalans som råder imaktförhållandet mellan män och kvinnor. Termen"sexualiserat våld" kan användas som samlingsbegrepp förolika former av övergrepp mot kvinnor. I begreppet ryms ettflertal handlingar som begås mot kvinnor just i derasegenskap av kvinnor. Det handlar om kvinnospecifikaövergrepp och kränkningar med starka kopplingar tillföreställningar om kvinnans roll som underordnad mannens.Dessa övergrepp behöver inte nödvändigtvis innehålla våldeller begränsas enbart till handlingar som är att betrakta somsexualbrott. Ofredande kan vara ett exempel på sådanaövergrepp.Frågor som rör våld mot kvinnor har ett samband med frågor omjämställdhet mellan kvinnor och män, om maktfördelningen mellan könenoch om mäns syn på kvinnor. Även andra företeelser i samhället, somprostitution, pornografi, incest och sexuella trakasserier, hör samman medvåldet mot kvinnor.Den kvinnosyn som kommer till uttryck genom detta kan inte förenas medatt kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheterinom alla livets områden. Företeelserna skall därför motarbetas medmålmedvetna och kraftfulla åtgärder.Kvinnomisshandelns orsaker, symtom och möjliga behandling skall ingå iden reguljära utbildningen i grundskola och gymnasieutbildning samt iutbildningar till olika vårdyrken. och hälso- och sjukvårdenspersonal bör ha gemensam fortbildning om kvinnomisshandelns ochbarnmisshandelns orsaker och konsekvenser samt om hur de kan förebyggas.Kvinnojourer, dit den misshandlade kan vända sig i en akut situation, ärviktiga för de misshandlade kvinnorna och bör få stöd från det offentliga.Kvinnor som utsatts för misshandel eller våldtäkt skall få tillgång tilljuridisktbiträde under hela förundersökningen och rättegången.Kvinnovåldskommissionen har slutfört sitt uppdrag och det fortsattaberedningsarbetet pågår. I avvaktan på de förslag som kommer att föreläggasriksdagen avstår vi från ytterligare yrkanden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetspolitiska konsekvensanalyser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbete i hem och familj skall värderas lika som arbete utanförhemmet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att familjer skall ges möjlighet att köpa hushållstjänster,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om JämO:s tillsynsansvar vad gäller arbetsgivares skyldighet attunderlätta för kvinnor och män att förena föräldraskap och förvärvsarbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att kunna välja en väl fungerande barnomsorgmed ett varierat utbud,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning för nyblivna föräldrar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med de problem som uppstår närkontakten mellan barn och ena föräldern inte fungerar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en studie av orsaker till och konsekvenser av de kraftigtminskande födelsetalen,9. att hos regeringen begär en utredning som skall se över viktigapolitikområden i syfte att ta fram en heltäckande handlingsplan för att brytaner den könssegregerade arbetsmarknaden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika lön för likvärdigt arbete och könsneutral arbetsvärdering,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens stöd till start av småföretag måste utvecklas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens utnämningspolitik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetet med att öka kvinnors inflytande i det politiska livetmåste intensifieras,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lärare och lärarkandidater måste få fortbildning/utbildning omskillnaden mellan pojkars och flickors agerande i undervisningssituationen,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pojkars och flickors möjlighet att utvecklas på lika villkor,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bred översyn av läromedlen inom , gymnasiet ochhögskolan ur ett jämställdhetsperspektiv,217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rekryteringen till lärarutbildningen målmedvetet måste inriktaspå en jämn könsfördelning,218. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studie- och yrkesvägledare i sin utbildning måste fågrundläggande jämställdhets- och genusundervisning,219.