mot · GK02T206 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns en rad paradoxer i svenskarnas förhållande tillbilen och miljön. som många uttalar att biltrafikenborde minska föredrar en majoritet av befolkningen att bo imarkbostad nära naturen. För att slippa buller ochmiljöproblem och för att kunna uppleva naturen på nära hållflyttar man ut från citykärnan och ökar därmed sittbilberoende.I det politiska ansvaret ingår bl.a. att motverka segregation och att värnamiljön. De flesta människor i vuxen och aktiv ålder är beroende av bil. Därförmåste bilismens miljöproblem lösas på annat sätt än genom pålagor påbilismen. Bilen måste accepteras som en viktig del av vårt samhälle. Vi måstelösa de problem som bilismen skapar och inte hemfalla åt att förbjuda ochförhindra.Det är viktigt att formulera både trafik- och miljöpolitiken på ett sådant sättatt trafiken kan utformas utifrån de krav som miljön ställer. Vi måste föra enpolitik som bidrar till att lösa de problem som bilismen medför. Bilen är enväsentlig förutsättning för att den moderna människan skall kunna upplevanaturen.Regeringens inställning till vägunderhåll och nya vägar är minst sagt oklar.Samtidigt som den gav stora regionalpolitiska stöd "för att hela skallleva", halverades anslaget till enskilda vägar. Detta trots att de enskildavägarna är kostnadseffektiva och enbart kostar staten ungefär hälften av vadmotsvarande statliga vägar gör. Genom ett mycket stort tryck från samtligapartier har regeringen emellertid nu höjt anslaget. Frågan är dock omregeringen rätt uppfattat vägnätets betydelse för vårt näringsliv och imänniskors vardag. Utan bilismen vore förutsättningarna för företagande ochboende sämre i stora delar av vårt land. Vi vill också se ett tydligare sambandmellan användningen av vägarna och kostnaderna för dem.Frågor rörande bilismen handläggs i av en rad utskott .Bedömningarna sker därför utan det nödvändiga helhetsperspektivet. I daghanterar kommunikations-, finans-, skatte- och miljöutskotten, men ävennärings-, utrikes-, justitie- och arbetsmarknadsutskotten frågor om bilismen.Vi anser att det finns anledning att se över hur frågorna om bilismen skallbehandlas i riksdagen.Personbilen det viktigastetransportmedletPersonbilen är det viktigaste transportmedlet i . Åttaav tio persontransporter, räknat i personkilometer, sker medpersonbil. Kollektiva trafiklösningar har haft småmöjligheter att konkurrera med bilen. Detta kan bl.a. bero påatt är glest befolkat och har stora avstånd mellanbostadsort, arbetsplats och inköpscentrum.Detta betyder å andra sidan att varje svensk skulle kunna medverka till attskapa en bättre miljö i om det gavs möjlighet att köra en säker ochmiljövänlig bil på vägar av god standard. Bättre vägar ger inte baraeffektivare transporter utan leder också till mindre avgasutsläpp och färreolyckor.Vi anser att den moraliserande inställning som många har till bilismen ärolycklig. I stället vill vi arbeta för att få fram bättre vägar och säkrarebilar,för renare bilar samt för att minska onödigt bilåkande.Utvecklingen av vägsystemet har en stor betydelse för både miljön ochtrafikanterna. Kringfartsleder kan avlasta stadskärnor från genomfartstrafikoch vägarna kan utformas så att onödiga stopp förhindras. Planskildakorsningar och trafikljus som synkroniseras med trafikhastigheten ger enjämn och mjuk trafikrytm, utan onödiga accelerationer och bidrar därmed minskad miljöpåverkan.Vi anser att EU borde satsa på att utveckla och tillämpa nya tekniskalösningar på samma sätt som görs, t.ex. i . Utvecklingen avelbilar är lovande och olika metoder utvecklas för att effektiviseratransportsystemet s.k. . Satsningar somsamåkningsfiler, parkeringsstrategier, telependling m.m. har minskatbelastningen på trafikapparaten. Liknande försök har prövats i . Attanvända informationsteknik (IRTE) är en annan metod som prövas. Vi anserockså att det borde vara möjligt att kombinera olika transportmedel. INederländerna t.ex. finns cykelcentraler vid 80 järnvägsstationer där manerbjuder cykeluthyrning.Sverige har en av äldsta bilparker. Den svenska bilen är igenomsnitt. Borttagandet avaccisen - ett förslag som vi framfört - kan förändradenna situation. Regeringen har dock redan tagit bort effekten av dennareform genom att avisera om andra kostnadsökningar för bilister bl.a. pådrivmedel. Nyregistreringarna ökar därför långsamt och det är långt kvar då 350 000 personbilar registrerades. registrerades175 000 bilar d.v.s. hälften så många.Bilismens miljöpåverkan är heller inte statisk. I takt med att bilparkenmoderniseras, effektivare förbränning introduceras och en allt större andel avbilparken är katalytiskt avgasrenad, reduceras miljöpåverkan från varjeenskild bil. sköts av transportarbetet med katalytisktavgasrenade bilar. Därigenom har också utsläppen och miljöeffekternaminskat betydligt jämfört med när de första beräkningarna rörande bilismensmiljökonsekvenser gjordes. En särskild svårighet är att uppgifterna om bilensmiljökonsekvenser skiljer sig mellan t.ex. vägverk, naturvårdsverk ochbilindustrin. För att göra adekvata bedömningar måste man hitta engemensam redovisningsmodell. Det är otillfredsställande att inte kunna föraen debatt utifrån gemensamma uppgifter.Vägverket framhåller t.ex. i sinmiljörapport att "resultaten understryker osäkerheten i prognoserna förvägtrafikens utsläpp".Det är också hög tid att bedömningar avseende de olika transportslagenssamhällsekonomiska påverkan görs mot bakgrund av effekterna av nyreningsteknik och av de olika samhällsekonomiska intäkterna.Kvinnorna kör den lillafarligaUndersökningar visar: att det finns tydliga skillnader mellan män och kvinnori synen på bilen och hur den skall användas. Kvinnorna ser mer till denpraktiska nyttan med bilen, mera till utseende och funktion än till motorstyrkaoch trafiksäkerhet. För männen innebär själva ägandet av en egen bil ett värdei sig . Tekniska finesser, motorstyrka, extrautrustning, "häftiga modeller" ärkriterier som männen ställer upp i samband med bilinköp. För kvinnorna harfärgen och manövreringsmöjligheten vid parkering större betydelse. Förmännen, framför allt i landsorten, är önskemålet att ta körkort och genast få tillgång till egen bil. Unga kvinnor är inte alls likaangelägna. Kvinnor i aktiva åldrar med arbete och barn, skulle däremot gärnavilja ha tillgång till egen bil. För äldre kvinnor däremot är tillgången tillbilinte lika angelägen. Män kör i genomsnitt nästan dubbelt så per årsom kvinnor. ().Skillnaderna mellan könen är således stora vad gäller såvälsynen på bilen som bilkörningen.Män kör bil mer och längre sträckor än kvinnor. Densom har bättre råd kör mera än den som har sämre inkomster.Anledningen till att männen inte använder bilen som de villär främst kostnaderna. Skälet för kvinnorna, är främst attmannen använder bilen. Det är också männen som har destörsta och nyaste bilarna. Om det finns två bilar i familjen ärdet oftast mannen som använder den stora nya bilen medankvinnan kör den äldre och mindre andrabilen. Den har oftastsämre trafiksäkerhetsegenskaper än mannens, men är oftamer lättmanövrerad.Diagram: Varför kan du inte använda bilen mer? Procent.Frihet och oberoende är den största fördelen med bilen. Detär en uppfattning som delas av såväl kvinnor som män. Destörsta nackdelarna är negativ miljöpåverkan och högakostnader.Bilparken i får en allt högre medelålder medan familjernasbilåkande trots allt inte minskar mer än marginellt. När bilkostnaderna ökaroch familjeekonomin blir sämre väljer många kanske att ha en i stället för tvåbilar. Detta drabbar framför allt kvinnorna. En stor del av befolkningen ärhelt beroende av bilen för resor till och från arbetet. För det andra innebärdetbetydande svårigheter att ta sig till och från sitt arbete utan bil. För kvinnormed barn och deltidsarbete innebär avsaknad av bil en ibland nästan omöjligtransportsituation. Allt för höga bilkostnader innebär således attjämställdheten mellan kvinnor och män försämras. Höga bilkostnader ökarockså klyftorna mellan hög- och låginkomsttagare avseende möjligheten attinneha bil.Vi kräver en bilsocialutredningDet finns bl.a. i det material som tagit fram uppgiftersom tyder på att effekterna av ökade bilkostnader slår extrahårt mot vissa grupper. Vi vill därför framföra kravet på atten bilsocial utredning tillsätts. En sådan utredning skulle geunderlag till bättre förståelse för de åtgärder för bättre miljöoch ökad trafiksäkerhet som vi föreslår.För många föräldrar som har små barn krävs det resor till och frånbarnomsorg före och efter arbetet. För ensamstående föräldrar, oftast kvinnor,är detta resande betungande, särskilt om man av kostnadsskäl måste avståfrån att använda bil. Vi anser att den bilsociala utredningen även skall få iuppdrag att utreda möjligheten till och effekter av avdragsrätt för resor.Miljöavgifterna skall varastyrmedelBilismens miljöpåverkan är inte statisk utan kan påverkas.Den katalytiska avgasreningen är ett sådant exempel. Ettannat exempel är att utsläppen av bly från vägtrafiken harmer än halverats. Svaveldioxidutsläppen har minskat med 80procent och utgör nu av den totalautsläppsmängden. Detta har minskat bilismensmiljöpåverkan avsevärt. anser att vi inte klararmålet om oförändrade koldioxidutsläpp . Effektivenergianvändning är därför en nyckelfråga för framtiden.Val av biobaserade bränslen ger inget nettotillskott av koldioxidutsläpp ochskall således inte belastas med koldioxidskatt. Vi anser vidare attmiljöavgifterna inte bör utformas så att de blir en inkomstkälla för staten utanatt de skall fungera som ekonomiskt styrmedel.Det är väl känt att utsläppen av hälsovådliga ämnen som kolväten ochkolmonoxid ökar med tilltagande förslitning av motorn. Utsläppen blir dåstora, särskilt . Det framgår av mätningar som luftvårdsforskning genomfört att av bilparken svarar för 50procent av totalutsläppen av kolmonoxid och kolväten.Vi vill också överväga att införa en enhetlig vägtrafikskatt som innebär enbil och en skatt. Det skulle betyda att det för unikatjänsteviktsbaserade systemet ersätts. I nästa steg kunde denna skatt ocksåmiljörelateras. Detta skulle innebära att vägtrafikskatten avgörs av degränsvärden som bilen har typgodkänts för.Trafiksäkerheten får intemissgynnas i skattesystemetDagens skattesystem får inte missgynna trafiksäkerheten. subventioneras trafikfarliga bilar som säkrarebilar belastas med högre skatt. Detta leder till att färrepersoner kör säkrare bilar, vilket i sin tur leder till svårareolyckor, onödiga skador, olycksfall och dödsfall. Såvälsamhällsekonomiskt som statsfinansiellt orsakar detnuvarande systemet stora förluster. Mellanskillnaden mellanskatt och olyckskostnad är stor och beräkningar visar att densäkraste bilen "överbeskattas" med jämförtmed medelbilen. Däremot subventioneras den farligaste bilenmed ca jämfört med medelbilen.Försäkringbolagens utredningar visar att om den svenska bilparken bestodav den säkraste biltypen inom varje storleksklass så skulle trafikdödsfallenkunna minska med 200 och den samhällsekonomiska vinsten skulle blimellan 7 och per år.Det är fel att åtgärder som ökar bilens säkerhet görs ekonomiskt omöjligagenom att bilens säkerhetsutrustning belastas med skatter. Nuvarande lagkravär lågt ställda och underminerar säkerheten. Lagkravet på exempelvisspolarvätska är . Rymmer behållaren vatten belastas bilen med60 kronor mer i skatt, eftersom bilen skall vägas med alla behållarefulltankade. Den viktbaserade skatten medför även ökad skatt för kraftigastötfångare, stark kaross, sidokollisionsskydd o.s.v.Vi anser att det nytänkande inom trafiksäkerhetsarbetet som startade underden borgerliga regeringen måste fortsätta. Detta utgår från människan, henneskunskaper och ansvar. Vad som behövs är ökad insikt och förståelse - intefler förbud. Enbart lagar och regler ger inte avsedd effekt. Det finnsanledning att se över dagens och ungdomsvetenskap vid iStockholm har i sitt program fått fram uppgifter som tyderpå att antalet olyckor med barn visserligen har minskat menatt detta inte beror på trafikundervisningen. Forskarna misstänker att dettaistället är en följd av att barnens rörelsefrihet har minskat. Vår strävan attskydda barnen från trafiken har lett till att vi istället "låser" in dem. Barnskjutsas i stället för att tränas att gå själva. Detta sker i all välmening menbarnen hindras i sin utveckling att klara sig på egen hand. Undervisningen harägnat tid åt att anpassa barnen till trafiken i stället för tvärtom. Dessutomvisar forskningsresultaten att de teoretiska kunskaper som ges itrafikundervisningen inte alltid fungerar i verkligheten. Dessa erfarenheterbör tas tillvara i trafiksäkerhetsarbetet.Utveckling och nytänkandemåste understödjasSjälvklart har bilfabrikanterna ett ansvar för att informeraoch utbilda bilförare att sköta och köra bilen på ett miljö- ochtrafiksäkert sätt. Dessa instruktioner borde kunna bli merintensiva och frekventa än i av bilresorna är kortare än . Om det fanns goda alternativtill bilen skulle många av dessa korta resor inte bli av. I storstadskärnornamärks t.ex. en förändring som dock beror på trängselproblemen, svårighetmed parkeringsplats och andra hinder. Då den största delen av de skadligabilavgaserna bildas vid kallstarter skulle mycket vinnas om antalet korta resorminskade. En halvering av dessa korta bilresor skulle t.ex. minska antaletbilresor med 700 miljoner per år.Eftersom det inte har bedrivits några omfattande informationskampanjerom hur man sparar bränsle i trafiken sedan oljekrisen finnsanledning att nu överväga en sådan kampanj. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en bilsocial utredning tillsätts ienlighet med vad som anförts i motionen.