mot · GK02K603 · 1996-10-07 00:00:00 — Åtgärder för att stärka medborgarnas möjligheter till inflytande och medansvar I ekonomiskt kärva tider är risken överhängande att frågorsom har direkt bäring på ekonomin överskuggar alla andrapolitikområden. En stor del av det reformarbete som pågår påolika nivåer i samhället handlar inte i första hand omekonomi utan om ideologiska utgångspunkter och politiskvilja. I den här motionen vill vi kristdemokrater ange vilkautgångspunkter vi har för framtida reformer när det gäller attutveckla demokratin.En bärande etikVarje samhälle behöver en bärande etik. Ordet samhällebetyder gemensam grund. Vårt kunskapssamhälle ställer merän tidigare krav på ett uttalat etiskt förhållningssätt. Detbehövs en fördjupad kunskap om de etiska normer somtillhör vårt kulturarv, hur de tillämpas inom olika områdenoch om hur de växer fram. För att lyfta fram etikensbetydelse för en god samhällsutveckling inom olika områdenanser vi att ett brett utredningsarbete bör genomföras.Medborgarna i centrumEn grundläggande utgångspunkt är att medborgarnas ökadekompetens skall tas till vara inom olika verksamheter. Deenskilda människornas kunskaper, engagemang ocherfarenheter är en positiv kraft när det gäller attvidareutveckla demokratin i . Därför måsteinriktningen i allt förändringsarbete vara att stärkamedborgarnas möjligheter till inflytande, medansvar ochvalfrihet.Ett mjukt samhälleVarje människa måste få utvecklas med respekt för sinegenart till en individ med personlig värdighet i gemenskapmed andra människor. En viktig del av denpersonlighetsutvecklingen sker bäst i små naturligagemenskaper som familjen, släkten, grannskapet etc. Varjeförälder måste veta att hon eller han är livsviktig för sittbarns utveckling. Skyddsnätet runt familjen måste vara tättoch starkt för att varje barn ska få en trygg uppväxt. Om viska få det mjuka samhälle vi eftersträvar måste alla känna sigdelaktiga i samhällsgemenskapen både när det gällerrättigheter och skyldigheter.Beslut nära de enskildamänniskornaEn viktig grund för maktfördelningen i samhället är att beslutskall fattas på lägsta möjliga effektiva nivå, dvs så ofta det ärmöjligt av den som befinner sig närmast den uppgift som skalösas. Om ansvar och befogenheter fördelas efter denprincipen garanteras medborgarnas valfrihet och trygghet påbästa sätt. Det behövs ett särskilt utvecklingsarbete om hurden s k subsidiaritetsprincipen kan tillämpas i praktiskverksamhet.Gemenskap mellagenerationernaIdag präglas vårt samhälle av något som närmast kan kallasgenerationssegregering. Barn och ungdomar efterlyser vuxnasom vill och orkar möta deras behov av kontakt ochvardaglig samvaro. Äldre människor sitter ofta isolerade utankontakt med sina närmaste. Denna utveckling måste brytas.Olika åtgärder måste vidtas för att underlätta samvaronmellan generationerna. Familjerna och andra små socialanätverk behöver stärkas. Äldre människor bör i mån avintresse få möjlighet att ta större del i verksamheter somförskola och skola. Bostadsplaneringen bör inriktas motintegration av olika typer av boende i stället för motsegregation som ofta är fallet idag.Breddad representationKvinnors, ungdomars och äldres möjligheter att delta i dendemokratiska beslutsprocessen måste förbättras. Ju bättrehela den bredd som medborgarna representerar är företrädd ipolitiska församlingar desto större är möjligheten att beslutensom fattas har förankring hos flertalet av befolkningen. Detär en viktig förutsättning för demokratins överlevnad ochutveckling. En utvärdering av val av bl arepresentationen i beslutande organ när det gäller ålder ochkön bör genomföras som utgångspunkt för det fortsattaarbetet.Den ideella sektornAllt fler människor vill samverka för att lösa gemensammauppgifter. Det är viktigt att öppna möjligheter för dettapersonliga ansvarstagande och engagemang. Under den förramandatperioden tillsatte regeringen en särskild beredningsom fick till uppgift att fortlöpande utarbeta förslag om hurden ideella sektorn kan komplettera eller tillhandahållaalternativ till offentligt driven verksamhet. Den skulle ocksåse över och komma med förslag till åtgärder när det gällerlagliga eller andra hinder för den ideella sektorns utveckling.Beredningen har lagts ned och arbetet har stagnerat. Vi anseratt detta utvecklingsarbete återigen bör intensifieras. Etthandlingsprogram för forskning om den ideella sektorn harutarbetats (Ds 1995:30). Detta program bör nu genomföras.Arbetet med att sprida erfarenheter och kunskaper om denomfattande ideella sektorn bör också byggas ut.Den lokala demokratinDen lokala demokratin måste ständigt vitaliseras ochfördjupas. På det lokala planet handlar många frågor ommänniskors vardagliga problem. Att hitta vägar för attförbättra den lokala demokratin är en viktig framtidsfråga.Det är inte minst viktigt att så många människor som möjligtsjälva deltar i samhällsdebatten och engagerar sig i denoffentliga sektorns uppgifter och verksamhet. Sedan 1994har medborgarna fått nya möjligheter att påverka de politiskabesluten och verksamheterna i kommunerna och landstingen.Kommunallagen har ändrats så att medborgarna kan tainitiativ till folkomröstningar, nämndsammanträden fåröppnas för allmänheten och olika verksamheter får drivas avsjälvförvaltningsorgan där de som utnyttjar verksamheten äri majoritet. En utvärdering av hur dessa möjligheter utnyttjasoch hur folkinitiativet fungerar i praktiken bör snarastgenomföras.MedborgarkontorFör att den lokala demokratin ska fungera är det också viktigtatt kontakterna mellan medborgarna och den offentligaförvaltningen kan skötas på ett tillfredsställande och smidigtsätt. Utvecklingen av informationstekniken kan vara ettverksamt medel för att underlätta informationssökningen.Samtidigt kan den snabba utvecklingen på detta område ledatill ökade klyftor mellan dem som får utbildning och kan tatill sig de nya möjligheterna och dem som inte kan det. Förmånga människor blir det allt svårare att överblickaverkligheten. Därför behöver det vidtas åtgärder för att påolika sätt underlätta medborgarnas myndighetskontakter. Ensådan åtgärd är att utveckla verksamheten vid s kmedborgarkontor. Det finns fortfarande ett antal hinder fördenna utveckling. Ett reformarbete bör därför inledas somgår ut på att finna former för hur statlig och kommunalverksamhet kan integreras vid medborgarkontoren.Ny kunskap ska tas tillvaraI allt förändringsarbete är utbyte av kunskaper ocherfarenheter mellan företrädare för olika samhällsområden avstor betydelse. Det är inte minst viktigt att lyssna tillunderrepresenterade gruppers erfarenheter och synpunkter.Politiska företrädare måste ha förmåga att ta till sig nykunskap genom lyhördhet och förmåga till nytänkande. Denallt snabbare internationaliseringen aktualiserar särskilt vårtbehov av kunskap om omvärlden och de förändringar somsker där. I det sammanhanget är det viktigt att utbytet mellanforskare och praktiker ökar. Staten och representanter förolika samhällssektorer bör samverka för att utvecklakontaktnät mellan forskare och praktiker så att kunskap somkommit fram genom forskning får prövas i praktiken och föratt forskarna ska få möjlighet att ta till sig synpunkter införnya forskningsinsatser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den önskvärda inriktningen på åtgärder för att stärkamedborgarnas inflytande och medansvar i samhället,2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts om etikensbetydelse för en god samhällsutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utvecklingsarbete om hur subsidiaritetsprincipen kan tillämpasi praktisk verksamhet,4. att hos regeringen begär en utvärdering av allmännaval när det gäller representationen i beslutande organ bl.a. när det gäller könoch ålder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av integrerade medborgarkontor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat utbyte av kunskap och erfarenheter mellan forskare ochövriga medborgare.