mot · GK02Jo727 · 1996-10-07 00:00:00 — Jämförs densvenska lagstiftningen med de krav ställt i sin praxis, stårdet klart att det svenska genomförandet av dessa direktiv är otillräckligtoch i flera fall obefintligt. En förutsättning för att kunna genomföra engemensam miljöpolitik inom EU är att alla länder åtminstone efterleverde minimikrav som ställs upp. Den har förklarat sinvilja att arbeta för detta inom gemenskapen. Det är därför av största viktatt regeringen återkommer till med en redogörelse för hur EU:smiljödirektiv har implementerats. Detta bör ges regeringen till känna.Agenda 21-arbetetTankarna bakom Agenda 21-arbetet har länge drivits av Centerpartiet.Genom ett decentraliserat synsätt kan ett stort lokalt engagemang uppnåsför miljöarbetet. Uppdraget från , där varje kommunsenast 1996 ska ha påbörjat utarbetandet av en lokal , skaparhelt nya förutsättningar för ett lokalt engagemang i miljöfrågorna. Iarbetet med lokal ska siktet vara inställt på en långsiktigsamhällsutveckling, som ser till helheten och samverkan mellan olikakommunala sektorer, som det ska leda till konkreta handlingar,som kan genomföras eller . Arbetssättet bör varaöppet och uppmuntra kommuninvånare, företag och organisationer attmedverka. Detta engagemang skapas, om enskilda känner att de harmöjligheter att påverka utformningen av en uthållig utveckling i denegna regionen. anser, att det även är av stor vikt attindustrin än mer uppmuntras att delta i de lokala Agenda 21-programmen. Industrin står numera inte enbart för den ekonomiska delenav utvecklingen utan har i många fall börjat arbeta upp en god kompetensinom miljöområdet, som är värdefull i det lokala miljöarbetet.Om kommunerna lyckas fullfölja arbetet med lokala ochdärigenom staka ut vägen mot det bärkraftiga samhället, är det en styrka förden lokala demokratin. Det är viktigt, att det fortsatta Agenda 21-arbetet harett underifrånperspektiv. Utvecklingen av de lokala agendorna måste skeutan centrala påtryckningar i form av föreskrifter eller liknande. Centralamyndigheter och institutioner bör utveckla kanaler för att ge stöd och hjälpnär det gäller rådgivning om t.ex. problemlösning och teknisk utveckling.För det fortsatta arbetet mot hållbar utveckling, är det viktigt attkommunerna har lätt att erhålla information om utvecklingen påmiljöområdet. Det är även viktigt, att landets studieorganisationer även ifortsättningen engagerar sig i det folkbildningsarbete, som krävs för att ökakunskapen om Agenda 21.I undersökningar, som gjorts om vad kommunerna anser bör förbättras föratt skapa möjligheter till en fortsatt utveckling av Agenda 21-arbetet på lokalnivå, nämns ofta lagstiftningen som en hämmande faktor. Lagstiftningen böranpassas till Agenda 21- tankarna om demokrati och medbestämmande föratt ge mer utrymme för lokala lösningar. har tidigare föreslagitatt ett antal kommuner i landet som själva så önskar, bör ges möjlighet attfriare, , fatta beslut om sådana förändringar somligger i linje med förslagen i den egna . De aktuella kommunernakan bli ett slags frikommuner med avseende på miljöplaneringen och denlokala . Detta kan t.ex. gälla regler för va och avfallshantering.Miljöanpassa den offentliga upphandlingenEn miljöanpassad upphandling bör ingå i ett integrerat miljöarbete.Genom att ställa miljökrav vid upphandlingen kan myndigheter,kommuner och landsting aktivt bidra till en utveckling av mermiljöanpassade varor och tjänster och minska de negativamiljöeffekterna från den egna verksamheten. Eftersom all verksamhetoch alla produkter påverkar miljön, bör miljökraven successivt avse allupphandling, från varu- och produktområden med känd miljöpåverkantill tjänster som traditionellt inte förknippas med sådan påverkan. Sverigebör inta en offensiv hållning i arbetet med att förändra EG-direktiven iriktning mot en mer miljöanpassad offentlig upphandling. I rapportenOffentlig upphandling och miljö har uppmärksammatbehovet av en ökad miljökunskap bland landets offentliga uppköpare. Enbättre information och kunskap om miljömässig upphandling ärnödvändig för att förbättra upphandlingen ur miljösynpunkt. Vad somsagts om information bör ges regeringen till känna.Regeringen bör dessutom förelägga förslag till ändringar i lagen(1994:1528) om offentlig upphandling. Det bör i lagen konkretiseras hurmiljöhänsyn ska tas i förfrågningsunderlaget och beslut om upphandlingar.Exempel på vad som bör förtydligas är hur frågor angående hushållning medenergi och andra resurser, varors livslängd, möjligheter till återanvändningeller återvinning och reparationer ska beaktas i upphandlingsförfarandet.Detta bör ges regeringen till känna.En miljöteknikdelegation har tillsatts på ett initiativ av Centerpartiet.Delegationen har bl.a. i uppgift att genom upphandling driva på utvecklingenav miljöteknik och därmed skapa möjligheter till en inhemskteknikutveckling inom detta område.KemikaliepolitikFör vissa ämnen och kemikalier krävs förbud för att kunna avgiftakretsloppet. Det gäller främst ämnen, som är naturfrämmande och medlång livslängd i naturen. För andra ämnen krävs sådana samladesamhällsåtgärder, med eller utan förbud, som leder till en avveckling. Detgäller t.ex. användningen av PVC. Det fortsatta kretsloppsarbetet, somredovisades i proposition 1993/94:163 Riktlinjer för en fortsattkretsloppsanpassning av samhället - åtgärder för att minska riskerna medkemikaliehanteringen, måste fullföljas. I propositionen understryksbehovet av klara tillämpningsföreskrifter för substitutionsprincipen,utbytesregeln. arbetar en utredning medkemikaliefrågorna. Utredningens uppdrag är att göra en översyn avkemikaliepolitiken och föreslå hur den framtida svenskakemikaliepolitiken ska utformas nationellt, inom EU och internationellt.I riksdagsbeslutet med anledning av proposition 1993/94:163 år 1994 slogsdet fast, att användningen av amalgam skulle avvecklas. För barn ochungdomar skulle detta ske till och för vuxna till den 1 januari1997. Dessutom skulle användningen av kvicksilver avvecklas.Kemikalieinspektionen har på uppdrag av regeringen undersökt huravvecklingen av amalgam fortskrider. Inspektionen har konstaterat att dennaavveckling har gått långsamt och att all användning av amalgam sannoliktinte är borta till dessa tidpunkter. Detta är inte acceptabelt.Kemikalieinspektionens rapport visar, att det finns fullgoda alternativ tillamalgam. anser att det är angeläget, ur såväl miljö- somhälsosynpunkt, att beslut genomförs. Ekonomiska styrmedel böranvändas för att avveckla användningen av amalgam. Detta kan ske i form aven direkt avgift på kvicksilver. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder så att avvecklingsmålet för amalgamuppnås. Regeringen bör även driva dessa frågor inom EU. Detta bör gesregeringen till känna.TrafikEn av de större utmaningarna ligger i att skapa ettkommunikationssystem som bygger på insikten om behovet avomställning mot ett hållbart samhälle. Arbetet med miljöanpassningen avtransportsystemet måste oförtrutet gå vidare. Ambitionen om minskningav utsläpp måste höjas. Arbetet med detta måste prioriteras.Samhällsplanering och starkare incitament syftande till en inriktning avtransportmönster som leder till minsta möjliga miljöpåverkan måsteintensifieras. anser att samhällsplaneringen i högre gradmåste inriktas på att skapa närhet mellan arbetsplats, bostad och service.Därigenom skapas träffpunkter för människor i en levande miljösamtidigt som behoven av långa transporter minskar.Ett kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett "grönare" transportsystem.Idag svarar bil- och lastbilstrafiken för huvuddelen av de miljöfarligautsläppen i form av koldioxid, kväveoxider, svaveloxider och kolväten.Användningen av fossila bränslen måste minska. anser att detbör införas en "nollvision" för fossila bränslen. Det bör därför läggas fast enplan för hur fossila bränslen successivt ska fasas ut och ersättas medförnybara bränslen. har i en särskild motion utvecklat hurtrafikpolitiken bör utformas.Drivmedel för god miljöTrafikens avgaser hotar människors hälsa och flera ekosystem som haravgörande betydelse för kretsloppssamhället. Ambitionen måste vara attersätta miljöskadliga bränslen med miljövänliga. Därför måste systemetmed miljöklassning av bränslen utvecklas och ekonomiska styrmedelanvändas. För att biobränslena ska kunna introduceras och konkurrera påmarknaden krävs ofta försöksverksamhet samt miljödifferentieradeskatter. Utformningen av det s.k. mineraloljedirektivet inom EU innebärofta ett hinder för att detta ska kunna ske. Regeringen bör enligtCenterpartiets mening intensifiera arbetet med att få till ståndförändringar i detta direktiv, så att introduktionen av biobränslenunderlättas. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser dessutom attbensinstationer ska vara skyldiga att tillhandahålla drivmedel medinblandning av etanol och metanol. Samma metod bör användas som deni förordningen om blyfri bensin. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att regeringen bör initiera en förhandling med berördaparter, såsom producentorganisationer, bil- och petroleumindustrin samtberörda statliga myndigheter, om hur en övergång från fossila tillbiobränslebaserade drivmedel ska ske. Tills dessa förhandlingar avslutats,bör inga förändringar av nu gällande skatteregler rörande exempelvis etanoloch rapsmetylester ske. Detta bör ges regeringen till känna.Uthålligt utnyttjande av vattenresurserRent och friskt vatten är en förutsättning för livet och för det mänskligasamhället. Vattnet har en avgörande betydelse både i det globalamiljöarbetet och i det lokala. Att skydda vatten mot föroreningar och attskydda och rena floder, sjöar och grundvatten är ett livsvillkor förmänskligheten. I är vi bortskämda med god tillgång på vatten.Det finns ändå anledning att hushålla med denna resurs av flera orsaker.Det finns ett samband mellan hög vattenförbrukning och högenergiförbrukning. En hög vattenförbrukning innebär större utsläpp avavloppsvatten. Även i finns lokala problem medvattenförbrukningen. Vattentillgångarna berör miljöfrågorna på olikasätt, dels genom den yttre miljöpåverkan, som andra sektorer har påvattentillgångarna, dels genom den miljöpåverkan som orsakas av uttagetav vatten och utsläpp från de stora vattenverken. De hot som finnsgenerellt mot grund- och ytvattnet gäller också fördricksvattenförsörjningen. Dessa hot är bl.a. försurningen, eutrofieringen,bekämpningsmedel och transportsystemets inverkan och överuttag avvattenresurser.För att skapa trovärdighet i det internationella arbetet för en uthålliganvändning av jordens resurser måste vi i ha en god miljöpolitik närdet gäller våra nationella vattentillgångar i sjöar, vattendrag ochvattentäkter.En helhetssyn behövs på hur denna resurs ska kunna utnyttjas på ett uthålligtsätt. En parlamentarisk kommitté bör tillsättas med direktiv att utarbeta enhandlingsplan för hur en uthållig användning av vattenresurser inom allasektorer kan skapas i och internationellt. Kommittén bör samverkamed annan utredningsverksamhet på området, t.ex. Utredningen om systemför avrinningsområdesvis vattenadministration (dir. 1996:57). Detta bör gesregeringen till känna.Biologisk mångfaldBevarandet av den biologiska mångfalden är en av de viktigasteuppgifterna i miljöarbetet. En stor del av hoten mot den biologiskamångfalden är relaterade till att livsmiljöerna förändras. Genomsamhällsplanering och nya och ändrade brukningsmetoder förändras ellerförsvinner biotoper. Miljögifter och kemikalier, liksom geografisktstorskaliga miljöstörningar som försurning, eutrofiering ochväxthuseffekten, påverkar den biologiska mångfalden. Skogslandskapetär den dominerande landskapstypen i . Den största delen avskogsarealen används för kommersiellt skogsbruk. För att hindra enfortsatt förlust av biologisk mångfald i skogslandskapet krävs enkombination av skydd av områden med stöd av naturvårdslagen och enanpassning av skogsbrukets metoder. Den reformering, som gjordes avskogsvårdslagstiftningen 1993, har skapat bättre förutsättningar förskogsnäringen att ta sådana hänsyn. Om ska leva upp till denationella miljömålen och de internationella åtaganden som vi gjort, bl.a.konventionen om biologisk mångfald från i ,krävs en kombination av områdesskydd, förbättrad naturvårdshänsyn ochaktiva åtgärder för återskapande av biologisk mångfald.Hur det svenska jordbruket utformas har stor betydelse för bevarandet avden biologiska mångfalden. Förändringar i jordbrukslandskapet ingår ihotbilden för många av landets hotade, sällsynta eller hänsynskrävande arter.När det öppna landskapet växer igen, försvinner många arter, som gynnas avden vegetation som uppstår mellan brukad och icke-brukad mark. För attbryta utvecklingen med förluster av den biologiska mångfalden ijordbrukslandskapet behövs bl.a. att jordbruksarealer bevaras, särskilt iNorrland och i skogsbygderna i landets mellersta och södra delar, attkvarvarande naturbetesmarker bevaras och hävdas samt att mer extensivtnyttjande av markerna gynnas framför mer intensiva brukningsformer. Detmiljöstöd, som det svenska jordbruket erhåller efter inträdet i EU, har storbetydelse för att uppnå dessa mål. Det allmänna lönsamhetsläget inomjordbruksnäringen är också av betydelse för att jordbruket ska ha möjlighetatt vårda den biologiska mångfalden.Medel måste avsättas för bevarande av skyddsvärda biotoper, våtmarker,inrättande av naturreservat och nationalparker. En viktig fråga att lösa ärfinansieringen av tillskapandet av områden som måste ha en hög skyddsnivå.Staten måste ha ett grundläggande ansvar för detta skydd, men det bör ävenskapas förutsättningar för t.ex. gemensam finansiering mellan landsting,kommuner och företag när det gäller inköp. Regeringen bör enligtCenterpartiets mening initiera sådana överläggningar.Naturvårdsavtal utgör ett viktigt komplement till andra instrument inaturvårdsarbetet. Många naturtyper med hotade arter och höga naturvärden,där avverkningar kan vara aktuella, omfattas inte av biotopskydd eller skyddsom naturreservat. Dessa avtal utgör då ett bra alternativ. Erfarenheterna avdessa avtal är mycket goda. Arbetet med att utforma dessa avtal bedrivs isamarbete mellan olika intressenter. Frivilligheten i avtalen har upplevts sommycket positiv av markägarna. Detta är en för samhället billig form avnaturvård. Ersättningen betalas ut som en morot för en god insats och intesom en intrångsersättning. Det är enligt mening viktigt attdenna verksamhet fortsätter att utvecklas och tillförs mer medel. Avtalensjuridiska hållbarhet vid överlåtelse av fastigheter bör också förbättras. Vadovan sagts om naturvårdsavtal bör ges regeringen till känna.Investeringsanslaget för markförvärv är ett av naturvårdspolitikensviktigare medel för att behålla den biologiska mångfalden. För närvarandeföreligger ett stort behov av såväl markförvärv som annan intrångsersättningav bevarandeskäl. Fler än 1.700 av skogens djur- och växtarter missgynnasav mänsklig påverkan. Vi föreslår därför att inom ramenför programmet för omställning till hållbar utveckling avsätts för att förstärkainsatserna för markförvärv. Detta bör ges regeringen till känna.BioråvarorSveriges jord- och skogsbruk ska bli världens renaste. Jord- ochskogsbruket är en viktig resurs i kretsloppsarbetet. Dessa resurserkommer att ha en stor betydelse i den omställning av energisystemet,som vi står inför. presenterade 1994 betänkandetVäxande råvaror, SOU 1994:113. Utredningen föreslog avgifter påmiljömässigt negativa produkter, utveckling av mätmetoder ochmiljöstandarder. Vidare föreslogs forskningssatsningar och stöd tillprototypanläggningar m.m. anser, attkretsloppsanpassningen av jordbruket måste drivas vidare. Jordbruketsroll som producent av bioråvaror måste ytterligare utvecklas. Eftersomjordbruket har en så central roll i kretsloppssamhället, anser vi att ensärskild utredning bör tillsättas för att belysa hur jordbrukets roll sombioråvaruproducent kan utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.PlaneringsfrågorGenom en miljöanpassad samhällsplanering för mark och vatten kanvärdefull mark skyddas som mark används för t.ex. bostäder,arbetsplatser, vägar och järnvägar. Samhällsplaneringen måste ske medhänsyn till kretsloppen i naturen. Den måste också bygga på principen"tänk efter före". Alla olika berörda intressen måste få komma till tals iett tidigt skede av planeringsprocessen. Samhällsplaneringen måste hasin utgångspunkt i det lokala engagemanget och perspektivet. Enkombination av ambitioner på miljöområdet och den regionalautvecklingen måste bli den fysiska planeringens viktigasteutgångspunkter . har i motionen Samordnadplanering för en bättre miljö och ekonomisk utveckling föreslagitåtgärder vad gäller samhällsplaneringen.NationalstadsparkerBehovet av att bevara och gynna den biologiska mångfalden finns imiljöer, som är rika respektive fattiga på biologisk mångfald. Av särskiltintresse är att bevara den biologiska mångfalden i tätortsmiljön. PåCenterpartiets initiativ tillskapades i i . Det skydd, som detta område därmederhöll, är av stor betydelse för de boende i och även förmöjligheterna att utveckla kultur- och naturturism i Stockholmsområdet.På senare tid har det kommit oroande signaler om att ett antalexploateringsintressen är på väg att påverka . Dettafår givetvis inte ske. förutsätter att regeringen hävdar dennanationalstadsparks skydd. Regeringen bör återkomma till meden redovisning av hur skyddet av existerande nationalstadspark fullföljs.I utredningen (SOU 1996:38) föreslås att ytterligarenationalstadsparker ska inrättas. bejakar denna utveckling ochanser att regeringen bör återkomma till med förslag tillinrättande av nya nationalstadsparker. Andra orter i landet än de som utpekasi utredningen bör ges möjlighet att ansöka om inrättande avnationalstadspark, under förutsättning att de föreslagna områdena uppfyllerde krav, som ställs för inrättandet av en sådan park. Detta bör ges regeringentill känna.KalkningsverksamhetenFörsurningen har drabbat mycket kraftigt. Över 20.000 sjöar och120.000 km rinnande vatten är allvarligt påverkade av försurningen.Genom kalkningsverksamheten avgiftas våra sjöar och vattendrag så atten normal flora och fauna kan återskapas. Den är även av avgörandebetydelse för arter, som vandrar mellan söt- och saltvatten som lax ochlaxöring. Även skogskalkningen har betydelse för att minskaförsurningens påverkan på landets skogar. Kalkningen är en del av detarbete, som bedrivit för att ta såväl nationellt som internationelltansvar för bevarandet av den biologiska mångfalden och hushållningenmed naturresurserna. Kalkningen har en stor betydelse för fiske- ochnaturlivet i . Tillgången till goda fiskevatten och en orörd natur ärviktig för t.ex. turismnäringen i stora delar av landet, förutom att dengivetvis påverkar människors hälsa, ekonomi och möjlighet att bo kvar iglesbygdsområden.Sverige har förbundit sig internationellt att minska utsläppen avkväveoxider fram . För att uppnå detta målkrävs ytterligare åtgärder, bl.a. inom energisektorn. finns en miljöavgiftpå utsläpp av kväveoxider. Avgiften uppgår till /kg utsläppta mängderkväveoxider, räknat som NO2. Lagstiftningen omfattar pannor med en effektstörre än 10 MW och betalas när energiproduktionen överstiger 50 GWh/år.Dessa pannor återfinns huvudsakligen inom fjärrvärmesektorn eller inomindustrin. Inkomsterna från avgiften återförs till de avgiftsskyldiga iproportion till företagets produktion av nyttiggjord energi. För att finansierakalkningen av sjöar och vattendrag anser , att en miljöskatt påkväveoxider därutöver bör införas. Skatten bör omfatta nuvarandeavgiftspliktiga pannor liksom de förbränningsprocesser inom industrin somidag inte ingår. Skattesystemet bör omfatta pannor med en större effekt än 5MW men med en nyttig energiproduktion större än 20 GWh. Nivån påskatten bör vara per kilo utsläppta mängder kväveoxider, räknatsom NO2. Med den nivån beräknas systemet inbringa ca 200 miljoner kronorper år i inledningsskedet. anser att regeringen bör återkommatill med ett förslag till skatt enligt förslaget ovan. Skatten börträdaikraft och intäkterna bör användas för att finansierakalkningsverksamheten.Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram en nationellplan för utformningen av de fortsatta kalkningsinsatserna, vilket vi bejakar.Samtidigt minskas dock anslagsnivån för A 3. Detta är enligt vår meningmycket olyckligt med hänsyn till pågående verksamhet och med tanke på attbehovet av kalkningsinsatser knappast har minskat. föreslår att20 inom ramen för programmet för omställning till hållbarutveckling avsätts för att förstärka kalkningsinsatserna. Detta bör gesregeringen till känna.Regeringen bör i kompletteringspropositionen återkomma tillriksdagen med en utökad ram för utgiftsområdet 20, Allmän miljö ochnaturvård, som medger ett utrymme för anslaget A 3. Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag om lägst 160 miljoner kronor.Detta bör ges regeringen till känna.Sanering av miljöskadade områdenRegeringsrätten har i en dom ändrat möjligheterna att ställa krav påföretag att de ska sanera mark som är miljöskadad. I och med domen gårdet inte att ställa krav på sanering, om företaget slutade sin verksamhetföre . Beslutet kan komma att innebära att företag iSverige har möjlighet att komma undan ansvar för miljöskador, som äräldre än . En sådan ordning skulle vara unik även i ettinternationellt perspektiv och överensstämmer inte med principen attförorenaren betalar. En grundläggande kravregel om att avhjälpaolägenheter av miljöfarlig verksamhet har funnits i svensk lagstiftningsedan 1942. Dessa regler förtydligades dock, bl.a. genom ett tillägg i 5 §miljöskyddslagen 1989. Regeringsrätten har dock i sin dom inte ansett,att det var ett förtydligande utan en ny rättsregel som då infördes, dettatrots att lagstiftarens intention med förändringen 1989 var att förtydligaredan gällande regler. anser att denna rättsliga förvirring ärmycket olycklig. Regeringen bör återkomma till medförslag till ändringar i miljöskyddslagen, som gör det möjligt attupprätthålla regeln att förorenaren ska avhjälpa olägenheter avmiljöfarlig verksamhet. En sådan förändring i lagstiftningen är såangelägen, att den inte bör invänta regeringens förslag till miljöbalk.Detta bör ges regeringen till känna.KärnsäkerhetI takt med att de svenska kärnkraftsreaktorerna åldras behövertillsynsinsatserna öka. och statensstrålskyddsinstitut har under det senaste budgetåret genomgått eninternationell granskning (SOU 1996:73), som pekar på områden därhögre effektivitet i myndigheternas verksamhet bör kunna föreslår bl.a. förändringar vad gällerorganisation, utbildning och hur anslagna medel kan användaseffektivare. Det är enligt mening av största vikt att de föreslagna förändringarna bereds ochgenomförs. Detta bör ges regeringen till känna.Kärnsäkerhetsfrågorna har ett mycket nära samband med miljöarbetet.Kärntekniklagen bör därför bli en del av det aviserade förslaget tillmiljöbalk. Detta bör ges regeringen till känna.StrålskyddSvenska kärnkraftverk släpper ut mer radioaktivitet i luft och vatten änandra jämförbara verk i världen enligt en undersökning gjord av . Undersökningen baserar sig på åren 1985-89, menenligt har utsläppen fortsatt att öka under 1990-talet.En del av orsaken till att de svenska utsläppen är relativt sett stora är attgränsvärdena räknas på stråldosen för de människor, som bor och vistas iområdet runt kärnkraftverken. I och med att det i vistas färremänniskor i kärnkraftverkens närhet än i andra länder, blir det möjligt attsläppa ut mer radioaktivitet. anser, att en svensk utredningbör göras angående svenska kärnkraftverks radioaktiva utsläpp.Utredningen bör komma med förslag till åtgärder för att minska dessautsläpp. Detta bör ges regeringen till känna.Kunskapen om den joniserande strålningens farlighet och desscancereffekter förbättras . Sedan de första uppskattningarna omcancerriskerna först gjordes har det framkommit nyttvetenskapligt underlagsmaterial för dessa uppskattningar.