mot · GK02K918 · 1996-10-07 00:00:00 — Det samiska folket har en egen historia, egna näringar och etteget språk som sammanhållande kulturelement. Samerna hari alla tider levt på en kombination av olika näringar.Renskötsel tillsammans med jakt, fiske och slöjd är deviktigaste näringarna. Dessa näringar är sammantagnagrunden för en levande samisk kultur, även om många sameridag också är verksamma i andra näringar och i denoffentliga sektorn med samhällsservice.Eftersom renskötseln är produktionsstyrd av tillgänglig betesmark ochövriga näringar är relativt svagt utvecklade begränsas förutsättningarna attkunna åstadkomma ett livskraftigt sameland, "Sápmi". Det är bara där samerbor och verkar som ett samiskt samhälle, kultur och språk kan utvecklas ochkraftfulla åtgärder är därför nödvändiga för att bryta ett negativt mönster.År 1993 startade sin verksamhet. Syftet med är justatt förbättra samernas möjligheter som minoritet och ursprungsbefolkning, attvidareutveckla och hålla sin kultur levande, ta initiativ till verksamheter ochåtgärder som främjar en levande samisk kultur i vid bemärkelse. Det ärviktigt att status successivt stärks genom att kompetens ochbefogenheter gradvis utökas.Samernas ställning idagInrättandet av var ett steg i rätt riktning.Kristdemokraterna anser det också angeläget att stärka desamiska språken och ge samiskan officiell status genom ensärskild samisk språklag i likhet med våra grannländer Norgeoch . Det är också viktigt att vi ratificerarILO-konvention 169, om ursprungsbefolkningar. bordede hinder som tidigare funnits kring artikel 14 när det gällerrätten till mark och tolkningen av äganderätt ochbesittningsrätt i förhållande till begreppet bruksrätt varaundanröjda. Som i sitt betänkande1994/95:KU37 redan påpekat tar vi det för givet attregeringen nu återkommer till så snart som möjligti detta ärende.När det gäller samernas ställning i anser vi att det är dagsatt ta steget fullt ut från observatörsrätt, , till fullvärdig medlem.Sverige intar en för försiktig hållning i de samiska frågorna. Vi borde varainitiativtagare och gå i täten för människovärdet. Vi måste visa på hemma-plan, i och i EU-sammanhang att vi aktivt jobbar för att undanröjaolika typer av demokratiskt underskott, som i det här fallet när det gällersamerna och Nordiska rådet.RenbeteskonventionenFörhandlingar kommer snart att upptas mellan den svenskaoch om renbeteskonventionen som löper ut år2002. Utgångsläget för förhandlingarna måste vila påbetesekologiska utgångspunkter med beaktande av tillgångtill olika säsongsbeten. För renskötseln på svensk sidainnebär detta att tillgång till sommarbetesområden på norsksida måste säkerställas och att hitta former för atttillgodose tillgång av vinterbetesmarker för norsk renskötsel.Vidare är det naturligtvis viktigt med en bred samisk representation i denkommission som skall tillsättas för ändamålet. Det innebär att utöverSametinget bör kommissionen även företrädas av representanter för näringensom , SSR.Prisstödet till rennäringenRegeringen föreslår i budgetproposition 1996/97:1 attprisstödet till rennäringen skall sänkas radikalt.Avräkningspriserna på renkött har hämtat sig sedankraschen i samband med 1986.Rennäringen har gjort stora ansträngningar för att få upppriset på renkött för att öka lönsamheten i rennäringen ochsom tack för detta sänker regeringen prisstödet.I riksdagsrevisorernas rapport påvisades att rennäringen kämparmed ett stort strukturproblem, som i sin tur skapar stora lönsamhetproblem. Irapporten framhålls att förorsakat stora problem förrennäringen, bl a vad gäller avräkningspriserna.Sänkningen drabbar extra hårt de små renägarna i en näring i den ytterstaglesbygden.Vi föreslår att pristillägget på renkött får ligga kvar på per kiloför vuxen ren och för renkalv och att således ytterligare 5 miljonerkronor anslås för ändamålet.Rovdjursskadade renarSedan den 1 januari 1996 har vi ett nytt system i landet förersättning för rovdjursdödade renar. Det gamla systemetbyggde på att de dödade renarna skulle återfinnas för attersättning skulle erhållas. Det nya systemet bygger pårovdjursförekomst. Rennäringen får disponera ettbelopp motsvarande det skäliga värdet av de renar som rivitsvarefter skall fördela pengarna på samebyarnamed hänsyn till rovdjurens förekomst.Det anvisade beloppet i prop 1994/95:100 om var 9miljoner lägre än medelvärdet för den utbetalda ersättningen för inträffaderovdjursskador på ren under de fem föregående budgetåren. Det var alltsåoacceptabelt lågt och orsakade kraftiga protester. Bl a framfördeNaturvårdsverket och gemensamt att det nya systemet inte skullekunna genomföras om inte beloppet höjdes.I februari 1996 gav regeringen till känna att den under vårenborde återkomma till med ett förslag om ytterligare medel för attdet nya ersättningssystemet skulle kunna genomföras. Det resulterade i attregeringen i proposition 1995/96:150 föreslog att ytterligare 10 miljonerskulle anvisas för ändamålet.Det nya systemet bygger på att rovdjuren skall inventeras, inte så attindividerna ska räknas men så att det för varje sameby fastställs om de olikaarterna fortplantar sig eller inte. För denna inventering fanns inga pengarupptagna i budgeten. För att lösa närmast en krissituation och för att det nyasystemet över huvud taget skulle kunna komma igång, lyckades Sametingetoch få fram vardera . Därmed hardet nya systemet kunnat fungera i huvudsak som planerat.I årets budgetproposition 1996/97:1 finns fortfarande inga pengar för deninventering som behöver göras . Vi föreslår således att 4 miljonerkronor avsätts till rovdjursinventeringen. När det gäller ersättningen för rovdjursförekomsten är den tänkt att täckasgenom ett delprogram inom ramen för jordbrukets miljöprogram. Detuppskattas omfatta , varav hälften medfinansieras av EU.De krav som därmed kommer att ställas innebär att den överenskommelsesom och träffade inom ramen för sittgemensamma uppdrag överges och om programmet inte blir godkänt avkommissionen, finns det inga möjligheter att det nya systemet kan fortsättaöver 1997. Det är således viktigt att riksdag och regering kan garantera detnya systemets fortsättning, oavsett EU:s inblandning i ärendet. Det finns skältill att jordbruksutskottet kallar till sig representanter för ochNaturvårdsverket till samtal för att undanröja ytterligare överraskningar idenna fråga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att status bör stärkas genom att kompetensområdenoch befogenheter successivt utökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka de samiska språken genom tillkomsten av en samiskspråklag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underteckna omursprungsbefolkningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i verkar för att samerna i de nordiskaländerna erkänns som ursprungsbefolkning och ges fullt medlemskap i rådet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommande omförhandling av den nuvaranderenbeteskonventionen som utlöper och representationen i denkommission som skall leda förhandlingarna,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en garanti för att det nya ersättningssystemet för rovdjursrivnarenar kan leva vidare,17. att beslutar om oförändrat prisstöd till renkött och såledesbehåller nivån per kilo för vuxen ren och per kilo för renkalv och ibudgeten för detta ändamål avsätter ,18. att beslutar att för rovdjursinventeringen kommande vinteravsätta i budgeten.1