mot · GK02T201 · 1996-10-07 00:00:00 — Certifieringen av lokförare bör ocksåharmoniseras så att de har möjlighet att trafikera även andra länder.De svenska erfarenheterna av en uppdelning av infrastruktur och järnvägs-trafik bör stå som ett gott exempel även för övriga länder i Europa.Regeringen bör med hög prioritet föra fram frågorna om en ökad integrationav järnvägsnät till behandling inom EU. Banverket1990-talets stora ökning av anslagen förinfrastrukturinvesteringar innebär att investeringstakten i detsvenska järnvägsnätet nu är högre än på mycket . Vårtlands ekonomiska läge medger dock inte att framtidasatsningar genomförs i samma takt. Därför måste för varjetänkt investering tydliga lönsamhetskalkyler presenteras ochinvesteringar enbart göras om de utifrån trafikföretagensefterfrågan kan anses vara lönsamma. Stor vikt måste läggaspå banor som förbinder med det övriga Europa.En bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter förenklarett tydliggörande och särskiljande av företagets olika roller. En effektivise-ring och kostnadsbesparing är enligt vår mening möjligt att uppnå genom attkräva att upphandling sker av hela produktion. Det betyder attalla anläggnings- och underhållsarbeten som skall utföras på det svenskajärnvägsnätet skall upphandlas i konkurrens på en öppen marknad. Staten böruppträda som ägare av infrastrukturen och kompetent upphandlare avtjänster. Projektering och byggande bör ske i konkurrens mellan marknadensaktörer.SjöfartBättre förutsättningar för en sund konkurrensSveriges geografiska läge skapar såväl förutsättningar för,som krav på, en väl fungerande sjöfart. Praktiskt taget heladen svenska industrin är beroende av effektiva sjötransporterför att nå sina marknader.Den del av den svenska handelsflottan som är registrerad under svenskflagg är beroende av statligt stöd. Detta har motiverats med denhårda internationella konkurrensen från lågkostnadsländer. Svensk industri ärgenerellt sett mycket exportberoende och verkar i hård internationellkonkurrens. Detta är inget specifikt för rederinäringen. De utvärderingar somgjorts av industristöd ger genomgående en mycket negativ bild av effekterna.Stödet skapar ineffektiva organisationer, snedvrider konkurrensen ochbevarar föråldrad teknik. Sjöfartsnäringen skiljer sig inte från andraverksamheter i dessa sammanhang. Därför bör rederistödet successivtavvecklas, som måste verka internationellt pådrivande isamma riktning för att skapa lika konkurrensvillkor. I första hand bör dettaske inom EU, där olika europeiska länder infört sjöfartsstöd i strid motRomfördragets bestämmelser. En kommande utvidgning av EU innebär attländer med väsentligt lägre kostnadsläge kommer att bli medlemmar vilketskapar nya problem för gamla subventionerade verksamheter. Därför är detviktigt att den inom EU med kraft verkar för engemensam sjöfartspolitik som bygger på sunda affärsmässiga principer utanolika former av subventioner och särlagstiftning.För rederier har inte samma etableringsfrihet i utlandet gällt som för annansvensk industri eftersom svenska fackliga organisationer hävdatförhandlingsrätt och svenska avtal även för den utländska verksamheten.Svensk rederinäring har utsatts för konflikter och konflikthoti stor omfattning. Dessa har drabbat såväl rederierna som svensk industri påett orimligt sätt. Den arbetsrättsliga lagstiftningen måste därför ändras ochmöjligheten till sympatiblockader begränsas.De svenska bemanningsreglerna har en lång historisk bakgrund. Reglernaär i huvudsak baserade på fartområde och registertonnage. Tekniskutrustning och reellt behov har däremot mindre betydelse.Bemanningsreglerna bör inriktas på säkerhetsbemanning, större individuellanpassning till aktuella driftsförhållanden och den fackliga vetorätten börupphöra.En ny regel för personalövergång vid företagsförsäljningar har införtsenligt EU-krav. Inom EU görs dock undantag för skepp, något som inteinförts i den svenska lagstiftningen. Eftersom den svenska lagen därigenomkommer i konflikt med EU-reglerna bör undantaget enligt EU:s regelverksnarast införas.För bestämmelser om sjuklön, arbetstid och semester finns speciella reglerför sjöfarten. Dessa regler har historiska orsaker men saknar betydelse.Bestämmelserna bör därför anpassas till de generella bestämmelser somgäller för svensk arbetsmarknad.De svenska hamnarna drivs i form av kommunala monopol, i bolags-eller förvaltningsform. Kommunala monopol har inte visat sig vara eneffektiv verksamhetsform i andra sammanhang. Monopolet baseras dels påen föråldrad förordning om hamnverksamhet, dels på 137.Inom EU finns nu krav på att även hamnverksamhet skall konkurrensutsättasoch de svenska reglerna bör därför anpassas enligt EU:s konkurrensregler.Hamnförordningen och reglerna om allmän hamn måste anpassas tillmoderna krav och de kommunala monopolen avskaffas. Tolkningen av 137, som gäller , måste ändras så att fackligakompetenstvister i hamnarna omöjliggörs.SjöfartsverketKostnaderna för sjötrafiken betalas i Sverige genomsjöfartsavgifter och skall även redovisaavkastning på statens kapitalkostnad. har ävenbetalningsansvar för andra verksamheter, t.ex.räddningstjänst och kultur, utgifter som annars åvilarkommunerna. För och gäller intesamma regler. Istället erhåller visst landtransporterat gods endirekt subvention i form av transportstöd. I andra ländertillämpas inte denna kalkylmetod. Avgiftsnivån för anlöp avsvensk hamn kan bli så hög att direktanlöp i Sverigeförsvåras. Genom den nya taxekonstruktion som föreslåskommer den transoceana linjefarten från attdrabbas av stora merkostnader. Alternativet till direktanlöpblir då antingen färjetransport eller landtransport av godsettill utländsk hamn.Kostnaden för isbrytning utgör en betydande del av budget.Reglerna för isbrytarassistans tillkom när större delen avtonnaget hade större behov av isbrytarassistans än . Isförstärkt tonnagefår genom dryga sjöfartsavgifter betala isbrytning för maskinsvagakonkurrenter. Investering i isgående tonnage motverkas och reglerna verkarkostnadsdrivande. Hamnar utan isbrytarbehov drabbas av samma avgifts-uttag, vilket inte är rimligt. På samma sätt som miljörabatt nu förs in isjöfartstaxan bör modernt isbrytande tonnage premieras. I samband medförnyelse av isbrytarflottan bör behovet av isbrytare och kostnadsansvaret förisbrytningen utredas.Sedan de nya lotsbestämmelserna tillkom har lotstvånget och dispens-reglerna varit föremål för otaliga diskussioner. Reglerna för lotsning ärschablonartade och motsvarar inte de krav som näringen och sjösäkerhetenställer. Modern teknik kan inte användas på rätt sätt och speciellt för detmindre tonnaget utgör lotskostnaden en ofta mycket dryg utgift. Möjlighetenatt bevilja dispenser har ofta inneburit godtycke och en varierandetillämpning på olika platser utmed kusten. En översyn av lotsbestämmelsernaerfordras därför.SjösäkerhetenSjöfarten erbjuder ett säkert transportalternativ såväl för godssom för passagerare. Sjösäkerhetsarbetet måste dock ständigtföras vidare och haveririsker analyseras och elimineras.Sjösäkerhetsarbetet har i alltför stor utsträckning kommit attinriktas på att mildra konsekvenserna av en olycka. Sjöfartenbör i större utsträckning - på samma sätt som sedan längeflyget - arbeta mer med förebyggande åtgärder.Inspektionsverksamheten har huvudsakligen koncentrerats till kontroll avbestämmelser och teknisk utrustning. Erfarenheterna från de flesta haveriertyder på att det inte är tekniska fel som vanligen förorsakar haverier utanistället handhavandefel. Inom IMO har arbetet med att förbättra deinternationella reglerna pågått och förslag finns nu om införandet avISM-koden, ett regelsystem som även innefattar "managementfrågor" såvälför den landbaserade organisationen som för arbetet ombord. böraktivt verka för att detta regelverk möjligt införs i internationellasammanhang, men även med bilaterala överenskommelser tillse att det såsnart som möjligt blir obligatoriskt för sjöfart på svenska hamnar. Förteknisk utrustning skall svenska regler vara anpassade till motsvarande EU-bestämmelser.LuftfartÖkad konkurrens och effektivitetDen svenska flygmarknaden fortsätter att utvecklas positivt.Under första halvåret 1996 ökade antalet passagerare jämfört med . I första handär det utrikestrafiken som ökar och särskilt Europatrafiken,som svarar för av utrikestrafiken räknat i antalpassagerare. Däremot minskade passagerarantalet inominrikestrafiken . Här har dock en vissuppgång börjat skönjas efter en rad lågprissatsningar avbolagen. Konkurrensen mellan de olika bolagen har bidragittill detta och priset på flygbiljetter är sjunkande. Dennautveckling kan förutspås fortsätta både inom och utomlandet.Det är viktigt att slå vakt om, vårda och utveckla konkurrensen. Därförmåste systemet med fördelning av slot-tider ses över. En bättre lösning änden nuvarande, som konserverar rådande struktur, är en marknadspris-sättning som ger en ökad prissegmentering. Detta får också till följd ettjämnare och optimalt utnyttjande av infrastrukturen, vilket motverkar deträngselproblem som inte minst finns vid en del europeiska flygplatser.Vidare måste även övervägas åtgärder mot konkurrensbegränsande boknings-och bonussystem. Båda dessa frågor är viktiga att driva inom ramarna förEU-samarbetet.Liksom staten inte bör bedriva annan konkurrensutsatt och affärsmässigverksamhet så bör staten inte heller vara delägare i ett flygbolag. , som är det svenska moderbolaget i SAS, bör därför privatiseras.LuftfartsverketLuftfartsverket bedriver en omfattande affärsmässigverksamhet som inte är att betrakta som behövlig frånmyndighetssynpunkt. Vi anser därför att , bör privatiseras gemensamt eller varför sig. Denna utveckling ter sig än mer naturlig dåverksamheten renodlas och inspektionsmyndigheten kankomma att särskiljas från verket.Mot bakgrund av det betydande investeringsbehov som finns då det gällerArlanda och flygplatser anser vi att dessa lämpligen kanprivatiseras. Detta är en bra väg för att få fram nödvändigt riskkapital.I detta sammanhang är det väsentligt att lyfta fram flygplatsviktiga roll. har flygplatsen utvecklats till en av landets fyrastörsta. Att lägga ned flygplatsen anser vi vara både kapitalförstöring av storamått och ett avbräck för näringslivet i Sverige.FlygsäkerhetEn annan allvarlig utveckling som fåttstark aktualitet är flygsäkerheten. Det gällerflygplanen och dess tekniska utrustning, passagerare ombordoch på flygplatser, samt flygpersonalen och dess ansvar ochutbildning. På grund av den senaste tidens olyckor har EUpresenterat en gemensam strategi för säkerhet, . Dennaomfattar dock i första hand endast flygledningsfrågor. Enligtvår mening bör en gemensam säkerhetsstrategi även omfattafrågor om bl a utbildning, flygplatssäkerhet och teknisksäkerhet. Vidare bör EU vara pådrivande för en ökadinternationell harmonisering av säkerhetskrav.Telekommunikation ochinformationsteknikTeletekniken som infrastrukturDen fortsatta utvecklingen på teleområdet är nära knuten tillinformationsteknologiutvecklingen och därmed många av dekvalificerade servicenäringarna. En stark ställning påtelemarknaden är därmed en viktig hörnpelare för såvälkommunikationerna i den snävare betydelsen som för krafteni svenskbaserat näringsliv i den bredare.Avregleringen av den svenska telemarknaden har i allt väsentligt varitframgångsrik. konkurrerar världens främsta teleoperatörer på densvenska marknaden. Telefontätheten placerar som etta i världen. Vadavser mobiltelefoni är vi med 24 telefoner per hundra invånare också etta.Teletaxorna tillhör de lägsta i världen, och de fortsätter att pressas nedåt ochutvecklingen går snabbt.Sverige har uppnått en betydande position med en tekniskt ochkommersiellt stark teleoperatör i form av och ett av världensfrämsta industriföretag inom branschen i form av . Det innebärbetydande förutsättningar industriellt, men framför allt inom mjukvaru-industri och service. Det medför betydande krav på det fortsatta avregle-ringsarbetet, konkurrens på likvärdiga villkor och tillgång på riskkapital förden fortsatta expansionen och internationaliseringen.Det fortsatta avregleringsarbetet måste ske med både varsamhet ochbeslutsamhet. Det är i denna del väsentligt att de s.k. samtrafiktaxorna i detgamla trådbundna kopparnätet, accessnätet, både blir konkurrensneutrala ochfrämjar fortsatt teknisk och kommersiell utveckling.Telia AB bör särskiljas från accessnätet på ett sådant sätt att det inte rådernågon osäkerhet om att detta upplåts på lika villkor för samtliga teleopera-törer. Accessnätet bör stå under tillsynsmyndighetenPost- och kontroll. Denna reglering måste vara skarp och avsesåväl priser som tillgänglighet för samtliga aktörer på marknaden. Det ärsamtidigt viktigt att i regelverket förhindra korssubventionering mellan demonopolliknande delarna och de hårt konkurrensutsatta sektorerna. Dettaleder till att Telias nämnda två grenar bör vara olika juridiska personer medåtminstone delvis olika ägarstruktur. Detta behöver dock inte förhindra enfortsatt koncernstruktur.Det är av nationell betydelse att , i likhet med motsvarande privataföretag, ges möjlighet att utnyttja sitt nuvarande unika tekniska övertagliksom betydande erfarenhet från avreglerade marknader till att på allvarexpandera utomlands. Det är nödvändigt med anledning av den snabbaomstruktureringen av telemarknaden i samband med den europeiskaavregleringen och den snabba tekniska utvecklingen. Företagsfusioner ocholika former av långtgående samarbete eller allianser kommer att bli alltvanligare. Investeringsbehovet är mycket stort om det försprång som finnsskall kunna utnyttjas fullt ut. För det krävs betydande kapitalinsatser ochtillgång till riskkapitalmarknaden.Detta har man insett i en lång rad länder, vilket nu resulterat i pågåendeeller avslutade privatiseringar av statliga telebolag. Som exempel kannämnas , som under en socialdemokratisk regering sålt hela sitttelebolag till internationella investerare. Privatiseringen av bör inledasmed en snar börsintroduktion av konkurrensutsatta delar.ITIT-utvecklingen går fort, vilket ställer krav på infrastruktur,utbildning, lagstiftning och stor anpassningsförmåga.Åtgärderna för att bredda och utveckla användningen avinformationstekniken blir avgörande för framtidanationella konkurrenskraft och därmed löneläget iförhållande till omvärlden. Allt färre får i allt mindreutsträckning betalt beroende på vilket land han eller honarbetar i. Allt fler får istället i allt högre grad betalt för vadsom verkligen uträttas. Konkurrensen går därmed ned påindividnivå. Vi skall få bra betalt för att vi är kompetenta,skickliga och arbetsamma med väl fungerande forskning,lagstiftning och kommunikationer. Vi skall konkurrera medkvalificerade produkter och tjänster, med snabbtanpassningsbara organisationer och politiskabeslutsfunktioner.Det är en nationell fråga av högsta dignitet att vår position inomtelekommunikationer och IT blir stark, då det långsiktigt kommer att påverkahela vår nationella konkurrenskraft. har oklara mål för IT-satsningen.Strävan måste vara att öka vår nationella konkurrenskraft och därmed vårtillväxt. IT-satsningen kan aldrig lyckas utan att motivationen blir starkgenom att nyttan av kunnandet blir uppenbar för dem som skall använda den.Satsningar på både användning av och utbildning i IT är viktiga på allanivåer. Skoldatanätet måste utvecklas. Lärarutbildningen måste anpassas,som det är viktigt att mångfalden inte undertrycks avförändringarna. Distansutbildning via bl.a. interaktiva multimedia kan breddaoch höja utbildningsnivån.Reglering och monopolisering av utvecklingen måste förhindras. Mark-bundna digitala TV-sändningar bör därför inte stimuleras fram, då dennasatsning avser att monopolisera snarare än konkurrensutsätta TV-mediet.Detta dessutom med en snabbt åldrande teknik.Förenklade statliga upphandlingar under EU:s tröskelvärden kan aktivtbidra till mångfald, kreativitet och utveckling, samt effektiviseringar inomoffentlig sektor. Detta kan ske genom att en nationell databas för mindreupphandlingar inrättas.Lagstiftningen måste anpassas till nya medier, som det inte fårleda till att utvecklingen förhindras. Informationstekniken måste tas i bruk isyfte att underlätta för småföretagare. Detta kan ske genom digitalisering avoffentliga arkiv och genom att göra dessa åtkomliga över Internet - dettagäller för t.ex. och Tekniska Attachéer.Konkurrens nödvändigt för PostenUnder det gångna året har Posten mest uppmärksammats tillföljd av problem med försenade brevförsändelser och ökadetransporter med flyg och lastbil. Detta är resultatet av enradikal minskning och automatisering av ett antalpostterminaler. Posten har dessutom medvetet tänjt pålagstiftningen, och till och med överträtt den, för att bekämpakonkurrensen på postmarknaden. Posten har blivit fällt avKonkurrensverket för missbruk av marknadsdominerandeställning, med vitesföreläggande om 50 miljoner kronor.Sverige tog under den borgerliga regeringsperioden täten i vadbeträffar avreglering och konkurrensutsättning av transport och distributionav postala försändelser. Konkurrensen från och SvenskDirektreklam har framtvingat omfattande effektiviseringar inom Posten ochen mer marknadsorienterad organisation.Alltför mycket av monopoltänkande finns dock kvar inom ,vilket rättstvisterna med främst visar. Inte minst Postens upprepadebrott mot konkurrenslagen utan synbara reaktioner från sittande regeringvittnar om detta.Den socialdemokratiska regeringens förslag till om ändringar ipostlagstiftningen innebär en viss återreglering av Postens verksamhet.Genom att försvåra för nya konkurrenter att etablera sig samt möjliggöra enframtida beskattning av nya konkurrenter på postmarknaden skapas enstruktur som riskerar att hämma konkurrensen. Motivet till förslagen är bl.a.att det skulle vara dyrare med postservice i glesbygden. Detta är dock intebelagt. Tvärtom visar uppgifter från Posten att det inte finns några beläggför sådana påståenden. Trots en förödande remisskritik från tunga instanser,som t.ex. , och ,har regeringen valt att lägga detta förslag.Posten måste istället våga att möta framtiden på kundernas villkor. Dettainnebär en fullständig avreglering av marknaden med öppenhet för störstamöjliga konkurrens. Fler postföretag ökar effektiviteten och intresset atttillgodose kundernas önskemål. Vidare bör staten som ägare av Posten ABtillse att bolaget upphör med sina "offensiva tolkningar av lagen", som görbolaget till marknadsledande i anmälningar för brott mot konkurrenslagen.Postens verksamhet bör renodlas till den s.k. kärnverksamheten, som detän så länge kan finnas vissa motiv för skattebetalarna att äga. Poståkeriernabör säljas och transporttjänster köpas på den öppna marknaden, vilket frigörinvesteringskapital. Postgirot/Postbanken bör börsintroduceras av sammaskäl. I ett första steg bör även eftersträvas en partner för den stora IT-satsningen på Postnet, och senare kan en privatisering bli aktuell.EU-samarbetet och deinternationellatrafikfrågornaGrundläggande principerInom EU och inom övrigt internationellt samarbete bör densvenska politiken inriktas på avreglering, ökadmarknadsstyrning, konkurrensneutralitet mellan och inomtrafikslagen samt en självfinansiering av respektivetrafikslags infrastruktur. Detta är naturligt då detinternationella samarbetet oftast syftar till en harmoniseringsom skapar internationell konkurrensneutralitet ochintegration av kommunikationssystemen. , som haren förhållandevis avreglerad kommunikationssektor, kaninom många områden stå som förebild för andra länder ideras utvecklingsarbete.VägtrafikSverige bör vara drivande inom EU för att utveckla ettgemensamt synsätt på hur vägtrafikens intäkter och utgifterbättre kan relateras till varandra - i första hand genom merav trafikrelaterade avgifter och mindre av generellbeskattning.Inte minst viktigt är att arbeta för en harmonisering av trafikbeskattningenså att inte svenska transportföretag ges konkurrensnackdelar i jämförelsemed sina konkurrenter i övriga Europa.JärnvägstrafikOm det europeiska järnvägsnätet skall kunna integreras ochutvecklas krävs en omfattande harmonisering. Detta berörinte minst behovet av gemensamma el- och signalsystem,regelverk och certifiering av lokförare. Det måste bli möjligtatt skapa sammanhållna transportsträckor genom och inomhela Europa.Vidare måste driva på i arbetet med att avreglera och konkurrens-utsätta järnvägstrafiken. Detta gäller såväl gods- som persontrafiken. Vadgäller den senare krävs också att detta sker i så att vi även inom dettaområde kan stå som goda förebilder.SjöfartDagens system med linjekonferenser bör avskaffas. I ett gruppundantag vilket gör att rederier kan samarbetavad gäller den transatlantiska sjöfarten. Priser och tidtabellerfastställs gemensamt. Bristen på konkurrens drabbartransportkonsumenterna och hämmar utvecklingen av eneffektiv sjöfart. Gruppundantagen bör upphöra ochrederierna bör följa gällande konkurrenslagstiftning.Sverige bör driva på för att inom EU skapa en gemensam sjöfartspolitiksom bygger på sunda affärsmässiga principer utan nationella subventioneroch särlagstiftning.Vidare måste vi inom EU verka för hårdare miljökrav vad gäller sjöfarten iÖstersjön. En handlingsplan vad gäller miljöarbetet bör upprättas i EU:s regi.EU-stöd bör komma ifråga för större miljöinsatser riktade främst motRyssland och de baltiska staterna. En hårdare bestraffning av oljeutsläpp ochekonomiska incitament för säkrare fartyg krävs.FlygtrafikEU och dess medlemsstater bör på ett mer aktivt sätt arbetaför att få ett gemensamt system för trafikledning, . har alla medlemsländer olikatrafikövervakningssystem vilket självklart medför högrekostnader för flygbolagen och i slutändan för konsumenten.Vidare bör eftersträvas en marknadsprissättning av slot-tider för attmotverka dagens trängselproblem genom en prissegmentering. Detta lederockså till en optimal användning av infrastrukturen och ett effektivare resurs-utnyttjande, som kommer resenärer och transportkunder till godo.Sverige måste vara pådrivande i flygsäkerhetsarbetet. Detta kan ske genomatt den nu föreslagna strategin för ökad säkerhet, , byggs ut även medriktlinjer för utbildning, flygplatssäkerhet och teknisk säkerhet.TelekommunikationerDen avreglering av telemarknaden som genomfördes underden borgerliga regeringsperioden har fått stå som förebild förden nu påbörjade avregleringen inom . Den tidigaavregleringen innebär att har en konkurrensfördelgentemot många andra länder. Det är viktigt att vi inom EUdriver på avregleringen och bevakar att inga länder försökerfördröja eller förhindra en avreglering. De möjligheter somnu ges till fri konkurrens i måste också skapas iövriga länder.PostmarknadenPostmarknaden måste avregleras i snabbare takt än vad EUoch föreslår. En allt större del avpostverken/postföretagen i ställer sig bakom en ökadliberalisering av marknaden för posttjänster. Myten om attkonkurrens leder till att vissa företag är i princip avlivad. Postverken ses i oftasom en skyddad verkstad, främst avsedd för att ge människorsysselsättning och inte som en garant för en effektiv ochprisvärd service. Erfarenheterna från den svenskaavregleringen visar, trots det dominerande postföretagetsförsök att hämma konkurrensen, att konkurrensen leder tillökad effektivitet och lägre priser för kunderna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer för en effektiv infrastruktur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett regelsystem som möjliggör privat finansieradevägprojekt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett gemensamt ansvar för vår miljö,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning och privatisering av statlig verksamhet ochstatligt ägda företag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformering av den nuvarande drivmedels- ochfordonsbeskattningen,6.