mot · GK02A812 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningPolitiken har alltför länge utgått ifrån att det finns ett allmäntintresse - ett intresse som är lika för kvinnor och män.Mycket ofta har man försökt att ställa det s.k. allmänintressetmot s.k. särintressen. Enligt mening är detdags att bryta med detta synsätt. Krav på rättvis fördelningoch ett starkt välfärdssamhälle är inga särintressen utan ettgemensamt ansvar. På samma sätt är kampen för en verkligjämställdhet mellan könen inget särintresse bland andra utanett grundläggande krav för att skapa det goda samhället.Kvinnorna i har erövrat en bättrerepresentation i , regeringen och andra politiskaorgan. Det är nu hög tid att använda dessa redskap förverklig handling. som möjligheterna att drivajämställdhetsarbetet förbättrats finns det dock fortfarandealltför många hinder som blockerarjämställdhetssträvandena.I denna motion tar upp fyra delområden förjämställdhetsarbetet: granskning ur ett jämställdhetsperspektiv, könsbaseradstatistik, main-streaming som arbetsmetod, och jämställdhetsexperter. Ettförverkligande av de åtgärder som redovisar i motionen skullepå ett avgörande sätt förbättra möjligheterna att driva ett aktivt arbete förjämställdheten. Då kommer vi både lättare och snabbare att kunna ta viktigasteg när det gäller att förverkliga det jämställda samhället - ett samhälle somblir bättre att leva i för kvinnor och för män.Granskning ur ettjämställdhetsperspektivI Direktiv från regeringen till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare att redovisa jämställdhetspolitiskakonsekvenser (dir. 1994:124) står:De förslag som läggs fram av kommittéer och särskilda utredare skall alltidföregås av en analys och innehålla en redovisning av hur förslagen kanförväntas påverka, direkt eller indirekt, kvinnors respektive mäns villkor ochdärmed förutsättningarna för jämställdhet mellan könen. Det gäller bl.a.förslag som rör den ekonomiska politiken, sysselsättningen, förhållandenainom arbetslivet, den sociala välfärden inklusive hälso- och sjukvårdsområdetoch utbildningen. De brister i jämställdhet mellan kvinnor och män som kanfinnas på det aktuella området skall också redovisas, liksom en bedömning avhur eventuella hinder kan undanröjas.Jämställdhetsaspekter skall också särskilt analyseras och redovisas vidförslag om strukturförändringar i samhället. Det handlar därvid dels omkvinnors och mäns möjligheter att påverka den förändringsprocess som följerav förslaget, dels vilka effekter strukturförändringen i sig kan förväntas fåförjämställdheten i stort och i förekommande fall mellan enskilda kvinnor ochmän. Vid förslag till omorganisationer eller bildandet av nya myndighetereller andra organ bör i de flesta fall en liknande analys och redovisning göras.Förslag om ny eller ändrad lagstiftning skall också analyseras och redovisasur ett jämställdhetsperspektiv liksom förväntade effekter av olikabudgetförslag för kvinnors och mäns levnadsförhållanden.Om kommittén eller utredaren bedömer att en analys och en redovisning urett jämställdhetsperspektiv inte kan göras på ett meningsfullt sätt till följdbl.a. av utredningsuppdragets eller ämnets karaktär, skall detta anges ochsärskilt motiveras.En viktig uppgift för måste vara att följa upp debeslut som fattats. Direktivet till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare att redovisa jämställdhetspolitiskakonsekvenser och komma med förslag om hur eventuellahinder skall åtgärdas är ett av de för jämställdheten viktigastedirektiv som regeringen antagit.När följer upp jämställdhetsdirektivet är det viktigt att notera attdet består av två delar, dels en konsekvensanalys och dels en redovisning avhur hindren för jämställdheten skall åtgärdas.I konstaterar kommittén:Arbetsmarknaden är könsuppdelad. Av kvinnorna i arbetskraften arbetar 56procent inom den offentliga sektorn, medan arbetar inom denprivata. Av männen i arbetskraften är motsvarande siffror inomden offentliga sektorn och inom den privata. Kvinnor och män kandärför komma att påverkas olika av ändrade arbetsvillkor. Exempelvis skulleen arbetstidsförkortning i den av män dominerade privata varuproducerandesektorn inte medföra ett ökat arbetskraftsbehov i den av kvinnor domineradeoffentliga sektorn.Konsekvensanalysen av texten är att kvinnor och män kankomma att påverkas olika av ändrade arbetsvillkor och att ensänkning av arbetstiden inte skulle leda till fler jobb förkvinnor i den privata varuproducerande sektorn eller till flerjobb för män i den offentliga sektorn. Arbetstidskommitténsuppdrag enligt direktiven är därmed bara fullföljt till hälften.Om detta inte är en önskvärd situation bör regeringen uppdraåt att komma med förslag om hur manskall undanröja hindren för att kvinnor skulle få jobb i denprivata varuproducerande sektorn och män i den offentligasektorn med hjälp av förkortad arbetstid. Inte någonkommittés arbete bör anses vara klart förrän både analyseroch åtgärder föreslagits.När regeringen lägger kommittédirektiv är det därför viktigt att det klartoch tydligt framgår att båda delarna av direktivet skall fullföljas. Regeringenbör också skaffa sig rutiner för att t.ex. ge jämställdhetsenheten möjlighet attfölja arbetet i en kommitté fortlöpande för att undvika att kommittéer mereller mindre ignorerar de av regeringen beslutade direktiven.Könsbaserad statistikSedan regeringen tillträdde har ett antal budgetpropositionerpresenterats. Genomgående för dessa är att de saknatkönsuppdelad statistik. Budgetpropositionen för äringet undantag.I finns hos de flesta företag och myndigheter en medvetenhet omden könsbaserade statistikens betydelse för jämställdheten mellan kvinnoroch män. Könsbaserad statistik synliggör förhållandena mellan könen ochmissförhållanden som kan visa på könsdiskriminering. Utan könsbaseradstatistik kan inte heller några konsekvensanalyser göras.Om regeringen menar allvar med sitt jämställdhetsarbete är en avgrunderna statistik uppdelad på kön. Att som regeringen gör i sinfördelningspolitiska redogörelse i nästan alla tabeller och uppgifter presenteraförändringar uppdelade på hushållen visar på en tillbakagång förjämställdheten till de förhållanden och attityder som rådde på 1950-talet.Idealbilden var mannen som ensamförsörjare, och hans inkomstskulle försörja familjen. Vad kvinnan gjorde, vad hon hade för inkomst varinte intressant att belysa. Den statistik som presenterades då var likadan somden som presenteras i årets budgetproposition, nämligen baserad påhushållen. Kvinnan är osynliggjord.Vänsterpartiet anser att regeringen i sina propositioner i fortsättningenockså skall presentera tabeller, diagram och statistiska uppgifter baserade påkön. Där sådan statistik inte finns att tillgå bör regeringen genom lämpligaåtgärder genomföra att det i myndigheters uppgifter ingår att föra sådanstatistik. Att regeringen inte vidtar åtgärder för att alla statistiskauppgiftersom lämnas av t.ex. myndigheter skall vara uppdelade på kön innebär att mansamtidigt hindrar andra som vill ha statistik uppdelad på kön att göra riktigahelhetsbedömningar.Main-streaming somarbetsmetod för att nåjämställdhetEtt resultat av är main-streaming som enviktig arbetsmetod för att nå jämställdhet. Main-streaminginnebär att ett jämställdhetsperspektiv skall läggas på allapolitikområden. I teorin har regeringen anslutit sig till tankenpå main-streaming som arbetsmetod, och ansvaret för dettaarbete ligger på jämställdhetsenheten vidArbetsmarknadsdepartementet. I praktiken verkar det dockofta som om jämställdhetsperspektivet inom regeringenendast är en fråga för jämställdhetsministern. EnligtVänsterpartiets mening bör jämställdhetsministern ägna sigåt att föra jämställdhetsfrågorna framåt medanjämställdhetsperspektivet är varje ministers och departementsangelägenhet. T.ex. skickas frågor som rör jämställdhet ifinanspolitiken till jämställdhetsministern, medan det bordevara finansministerns ansvar att göra konsekvensanalyserenligt jämställdhetsdirektivet.Regeringen har givit alla departement i uppgift att i varje propositionbelysa konsekvenserna för jämställdheten, likaväl som varje utredning ochkommitté. Förhoppningsvis innebär det att alla propositioner i fortsättningenkommer att ha särskilda avsnitt med jämställdhetspolitiska konsekvens-analyser. I råder stor enighet mellan de politiska partierna om attjämställdheten är en angelägen och prioriterad fråga. Men saknarde formella verktygen och instrumenten. Rent formellt finns det ingetmotsvarande regeringens main-streamingarbete i . När enskildaledamöter begär en redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser av ettärende hänvisas till att det är arbetsmarknadsutskottets område.Varje utskott har enligt riksdagsordningens fjärde kapitels tilläggsbestäm-melse tilldelats ärenden för beredning. Enligt tilläggsbestämmelsen är detendast arbetsmarknadsutskottet som har att bereda något ärende som rörjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Men, om ett jämställdhets-perspektiv skall läggas på alla politikområden kan det inte beredas som ettärende och inte heller åläggas endast ett utskott.Vänsterpartiet anser därför att talmanskonferensen bör pröva om enövergripande tilläggsbestämmelse - eller något jämställt - kan införas iriksdagsordningens fjärde kapitel som ger de olika utskotten i uppdrag attbeakta jämställdhetsperspektivet på sina respektive sakområden. Till skillnadfrån en skrivelse till kommer ett tillägg i riksdagsordningen att geriksdagsledamöterna en plattform att föra jämställdhetsfrågorna inom sinarespektive sakfrågor. ges utskott de formella instru-menten att möta departementens och utredningarnas jämställdhetspolitiskakonsekvensanalyser. Innehållet i själva redovisningen av jämställdhets-politiska konsekvenser blir en parlamentarisk fråga i utskotten.JämställdhetsexperterAtt lägga ett jämställdhetsperspektiv på politiken kräver bådekunskap och kompetens. Det finns därför en underliggandefara med main-streamingarbetet, nämligen att man förleds atttro att om vi bara sätter oss ner och funderar så blirvi säker medvetna om hur olika förslag drabbar kvinnorrespektive män. Jämställdhetsenheten skriver i ett PM om"Jämställdhetsperspektiv på politiken" att "är måletatt könsperspektivet skall "sitta i ryggmärgen" och påverkaalla viktiga beslut." Till dess att könsperspektivet sitter iryggmärgen är det därför viktigt att det fortfarande finnsmöjlighet att söka särskilda medel för jämställdhetsprojekt.Det är också viktigt att varje myndighet och varjedepartement tillsätter en tjänst som jämställdhetsexpert.Jämställdhetsexperten bör vara en högt kvalificerad personsom har utbildning i jämställdhet. Sådana utbildningar finnspå högskolor och universitet runt om i landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av både jämställdhetsanalyser och förslag tillåtgärder i enlighet med jämställdhetsdirektivet,2. att hos regeringen begär att får iuppgift att utforma direktiv om hur könsuppdelad statistik skall utformas förolika myndigheter,3. att beslutar att ge talmanskonferensen i uppdrag att prövafrågan om en övergripande tilläggsbestämmelse om jämställdhetsperspektiveti riksdagsordningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsexperter vid alla myndigheter.