mot · GK02N271 · 1996-10-07 00:00:00 — NäringslivAnslagRegeringens förslagA NäringspolitikA 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader353 26830 000A 2. Småföretagsutveckling106 393540 000A 3. Stöd till kooperativ utveckling6 50018 500A 4. Turistfrämjande81 374150 000A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m.12 500A 6. Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift avkanalen15 000A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag,m.m.25 000A 8. Avgifter till vissa internationella organisationer24 329A 9. geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning4 86013 000A 10. geologiska undersökning: Geologisk124 921undersökningsverksamhet m.m.B Teknologisk infrastrukturB 1. Patentbesvärsrätten11 021B 2. Swedac: Myndighetsverksamhet12 975B 3. Swedac: Bidrag till riksmätplatsverksamhet8 760B 4. Elsäkerhetsverket36 520B 5. Sprängämnesinspektionen15 150B 6. Bidrag till standardisering, provtagnings- och mättekniskFoU, m.m.77 802C KonkurrensfrågorC 1. Konkurrensverket62 271C 2. Konkurrensforskning1 736D Teknisk forskning och utvecklingD 1. Teknisk forskning och utveckling783 447286 600D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader14 270D 3. Rymdverksamhet576 091D 4. Bidrag till Stiftelsen 533D 5. Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien5 467E UtrikeshandelE 1. Kommerskollegium48 169E 2. Exportfrämjande verksamhet136 051E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar120 000E 4. AB Svenska Exportkredits statsstödda exportkreditgivning16 500E 5. Investeringsfrämjande41 000F 1. Marknadsdomstolen5 888F 2. Konsumentverket69 44520 000F 3. Allmänna reklamationsnämnden13 788F 4. Fastighetsmäklarnämnden5 945F 5. Stöd till konsumentorganisationer4 100F 6. Stöd till konsumentforskning2 070F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter4 600TOTAL2 859 7441 058 100SammanfattningI motionen presenteras näringspolitik för flerföretag och för fler jobb.Vänsterpartiet gör kraftiga satsningar för att stödja skapandet avhögteknologiska företag med tillväxtpotential genom att utöka ?´såddfinans-ieringen´´ och högrisk-projekten över NUTEK.För att sedan jämna vägen för tillväxtföretagen stärker vi möjligheterna tillmarknadsintroduktion, teknikupphandling, nätverksbyggande och export.Vänsterpartiet anser att företagandet inte har möjlighet att vänta på attstiftelsernas pengar kan användas till teknisk forskning och utveckling utanåterställer de medel som regeringen tar från anslaget.Vänsterpartiet ser kvinnligt företagande som en strategisk del avnäringspolitiken. Vi satsar därför på kvinnliga affärsrådgivare, som skallinspirera till ökat företagande bland kvinnor. Likaså vill vi stimulera ungamänniskors möjligheter till företagande och stödjer sådan utbildning.På företagsskattesidan vill vi underlätta för egenförsörjaren genom attslopa egenavgifterna på de första . Vi vill också ta bortarbetsgivareinträdet vid sjukdom för företag med färre anställda.För att få igång investeringarna krävs räntesänkningar och ökad efterfråganpå hemmamarknaden. Vi menar, att ett investeringsbidrag för företag upp till50 anställda skulle få fart på investeringarna.Vänsterpartiet vill införa rätt till ledighet för s.k. starta eget-verksamhet.Vi vill satsa på kooperativ utveckling. Vi föreslår en speciell satsning påträhusexport.Vänsterpartiet föreslår ökade anslag till turistnäringen.InledningEn aktiv näringspolitik måste bidra till att näringslivetlångsiktigt får en sådan sammansättning att det blirkonkurrenskraftigt och ger jobb. Näringspolitiska satsningarkan ge resultat på kort sikt, men generellt kommer denpolitik vi driver att ge resultat först . Vissabeslut, t.ex. de energipolitiska satsningarna, måste ses på änlängre sikt. Av olika orsaker kan enskilda aktörer inte stå fördenna långsiktighet. Därför är det nödvändigt att staten träderin.Vänsterpartiet anser att staten har ett övergripande ansvar för närings-politiken. Av detta skäl bedömer vi att det är av stor vikt att staten behållerett strategiskt ägande i näringslivet.I det korta perspektivet kan näringspolitiken inte ensam garantera ökadsysselsättning. Det är framför allt realräntan och efterfrågan påhemmamarknaden som är avgörande för om arbetslösheten snabbt ska kunnasjunka.Sänkta skatter och minskad ekonomisk trygghet för de breda folklagren fårinte fart på nyanställningarna. Inte heller är försämrade arbetsrättsligaregler,eller svaga fackföreningar, någon väg tillbaka till full sysselsättning. Idynamiska regioner i , som Emilia-Romagna och i norraItalien har man striktare arbetsrättslagar, högre företagsbeskattning och totaltsett högre arbetskraftskostnader än i . Liknande exempel finns även iandra delar av . I Mondragon i ligger kooperativa principertill grund för en livskraftig regional företagsstruktur.OmvärldenUnder har produktionen och handeln ivärlden förändrats på ett avgörande sätt. Nedan pekar vi pånågra av de viktigaste.InternationaliseringenAsienUnder det senaste kvartsseklet har världsexporten ökat frånblygsamma till . har det växt fram nya länder medlika goda möjligheter till välfärd som och åtminstoneför tillfället bättre framtidsutsikter. I har växtfram som en ekonomisk stormakt, och följs nu av ,, och . Förutom de nämndanationerna tar nu också steget in i den globalaekonomin. har den högsta tillväxten ivärlden.I skjuter ekonomin nu fart. går det en skarp gräns mot detfattigare östra . Asiatiska , , varnar för dennautveckling och säger i rapporten att"tvärtemot den spridda bilden av som världens mest dynamiska regionlever fortfarande var fjärde människa i absolut fattigdom. "För svenska företag och för sysselsättningen i är det viktigt att varamed i den väldiga utveckling som pågår i världen. har t.ex.bestämt sig för att investera itelekommunikationer - en bransch där har hög kompetens.Den tillväxt, som delar av nu genomgår, kommer dock intenödvändigtvis att bli permanent. Ekonomen har övertygandevisat att orsaken till den kraftiga tillväxtökningen är en kraftansträngning vadgäller utbildning och kapital. Det betyder att när man väl har lyftbefolkningen från mycket låg utbildning till en högre och gjort investeringari infrastruktur är den tillväxtbefrämjande förändringen genomförd och kaninte lika lätt upprepas.ÖsteuropaBara någon timmes flygresa från ligger de baltiskastaterna. målas ett skräckscenario upp där dessa länderkommer att dränera på jobb. Antagligen kommer enhel del jobb att hamna i . ABB har t.ex. 25 000-30000 anställda i 55 företag i öst och beräknar att öka antaletanställda kraftigt. Men öppnandet av östekonomierna gerockså möjligheter. Integreringen av 110 miljonerkonsumenter i ger enormamöjligheter för svenska exportörer. I en EFTA-studieberäknas att de nordiska ländernas handel med öst skullekunna tiodubblas. Svenska företag har fortfarandeinfrastrukturproduktion som specialitet, något som kommerväl till pass i öst, där behovet av kraftverk, pappersmaskiner,sågverk, lastbilar och telefoner är stort. Enbart inomtelekommunikationsområdet behöver Centraleuropainvestera cirka 700 miljarder kronor.Näringslivets kris1987 började internationella marknadsandelar attsjunka snabbt. 1992 hade de minskat med 20 %.Sysselsättningen sjönk . En tredjedel av de arbetsställen som fanns 1989 slogs utföre . Investeringarna minskade till av 1989 årsnivå.Föråldrad industristrukturInget land i västvärlden är så beroende av sina storföretagsom . De flesta svenska storföretagen är bildadekring . Bland de nyare märks och Tetrapak.En dansk undersökning visar att svensk industri förlorade marknadsandelarunder perioden på grund av bristande anpassningsförmåga. Enkeltuttryckt, man fanns på fel marknader. Svenska företag har tappat andelar påsnabbväxande marknader, men vunnit på stagnerande marknader.Storföretagen har haft svårt att anpassa sig till sina kunders önskemål.Skogsindustrin har tagit andelar, främst genom en gynnsam prisutvecklingunder . Skogsindustrin har naturligtvis stor betydelse för exporten(andelen är ), men har lönsamheten, sett över några decennier,varit svag. Risken är stor att kronans försvagning kommer att innebära att viupprepar misstaget att låta en svag valuta utgöra grunden för exportökningen.Skogsindustrin har investerat tiotals miljarder. Trots detta räknar maninte med fler nya jobb. Snarare kommer färre att sysselsättas i framtiden.Detsamma gäller i stort sett alla svenska storföretag.ReallöneutvecklingenUnder har reallönerna i knappastökat. fick en svensk industriarbetare ennominell löneökning på och en tysk industriarbetareen nominell ökning om . Men medan den svenskearbetaren realt bara fick ut i löneökning fick den tyskearbetaren ut . Jämfört med många , harsvenska arbetare låga löner. Som jämförelse kan nämnas atten svensk genomsnittsfamilj hade dubbelt såhög realinkomst som 1950-talsfamiljen.Sverige kan inte behålla sin höga levnadsstandard genom att konkurreramed låga löner. Om vi skall kunna behålla den, måste produktiviteten ökainom de rätta sektorerna.Möjligheterna finns inom den kunskapsintensiva industrin, dvs.högteknologisk, FoU-intensiv (Forskning och Utveckling) industri. Företag idenna bransch berördes knappt av den senaste kraftiga lågkonjunkturen. Deligger i topp i världen vad gäller lönsamhet, löner och tillväxt. I Sverigeminskar dock dessa företags relativa betydelse. Viktigt att veta äratt innovationer beräknas stå för ca hälften av den långsiktigaproduktivitetstillväxten, bättre utbildning för en fjärdedel och förtätning avtekniken på företaget för en fjärdedel.BakgrundsfaktaEnligt räknas till högteknologisk industri debranscher som har den högsta andelen FoU-utgifter av detotala produktionskostnaderna. Hit förs flygplan, datorer ochkontorsutrustning, kommunikationsutrustning ochhalvledare, elektriska maskiner, läkemedel och vetenskapligainstrument.Till mellanteknologisk industri räknas produkter som kemikalier, gummi-och plastprodukter, icke järnmetaller, varv, icke elektriska maskiner,motorfordon, annan transportutrustning samt övrig tillverkning.Till lågteknologisk industri räknas produktgrupper som livsmedel, dryckoch tobak, textil, skogsprodukter, petroleumraffinaderier, ickemetalliskamineralprodukter, järn och stål.Anmärkning: Visserligen har den högteknologiska delen den snabbastetillväxten, men det finns även mycket framgångsrika specialiseringar inommellan- och lågteknologiska företag. Exempel är med nya typer avverktygsstål och Alfa som med delar av sin produktion är i denhögteknologiska sfären.Vilka företag tillhör framtiden?Sverige behöver sin basindustri, men den måste utvecklas.Detta kan ske genom att öka såväl förädlingsgraden, som produktdif-ferentieringen. Kundanpassning samt forskning och utveckling för att höjateknikinnehållet är också nädvändigt.Andelen sysselsatta i stora företag i är dubbelt så stor som EU-genomsnittet. Som vi nämnt tidigare ökar f.n. inte antalet anställda i stor-företagen. Deras produktivitet har ökat genom förändrad arbetsorganisation,lägre sjukfrånvaro, kraftigt ökat antal tillfälligt anställda och ökad övertid.De enda storföretagen som ökar antalet anställda påtagligt, är dehögteknologiska företagen kunskapsintensiva branschernaOm svensk ekonomi ska ha en framtid måste samhälletgenom näringspolitiken satsa på de kunskapsintensivatillväxtbranscherna. Svensk industriproduktion ligger efter påområdet. Dess andel i tillväxtbranscherna var 1990 endast ca60 % av genomsnittet för . Beräkningarvisar, att hade ca 210 000 personer anställda itillväxtbranscher såväl 1975 som 1990 - ingen ökning haralltså skett. har istället haft sin största tillväxt ibranscher som internationellt sett inte är tillväxtinriktade.Under samma period, , såg övriga en ökning i tillväxtbranscherna . OmSverige hade haft samma genomsnittliga utveckling sominom OECD-området skulle vi ha haft ytterligare 110 000jobb i dessa branscher.De små företagenÖkad sysselsättning beräknas främst ske i de små företagen.Vid snabba förändringar i omvärlden kan dessa snabbt ställaom och möta nya krav.Alla bedömare har också framhållit de små och medelstora företagens rollför att motverka den höga arbetslösheten. Flera förslag till stimulanspaket fördessa företag har presenterats, ibland som konkreta förslag, men oftast barasom politiska markeringar utan verkligt innehåll.Det har rått mycket stora förväntningar om att de små och medelstoraföretagen skulle ge ett stort nytillskott av arbetstillfällen. Vänsterpartietskrevi sin motion att det fanns en uppenbar risk för alltför högaförväntningar. Tyvärr har vi fått rätt. De flesta småföretag är i mycket storutsträckning beroende av hemmamarknaden och dess utveckling. De avsättersina produkter och tjänster till konsumenter och fungerar somunderleverantörer. Den låga inhemska efterfrågan har därmed blivit ett storthinder för småföretagens utveckling.Men det finns också andra hinder för växande småföretag. Ett ärföretagarens motstånd mot att vilja växa. Man känner att man riskerar atttappa kontrollen över företaget. En del av fördelarna med att vara sin egenskulle då gå förlorad. Det är ett faktum att många egenförsörjare föredrar attfortsätta ensamma framför att anställa en medarbetare.För små företag som har anställda, är den hämmande faktorn ofta problematt finansiera produktionshöjande investeringar, som i sin tur kunde leda tillnyanställningar.Vad är småföretag?I debatten definieras sällan begreppet "småföretag". Envanlig definition är dock "företag med högst 200 anställda".Vänsterpartiet anser att en sådan definition av småföretagslår fel.Den officiella statistiken visar att av 213 000 företag har 200 000företag färre än 20 anställda. Dessa företag sysselsätter 550 000 personer.Som jämförelse är 787 000 personer anställda i de 974 företag som har merän 200 anställda.Anmärkningsvärt är dock att företagsformen "enskild firma" inte finnsrepresenterad i denna statistik. Antalsmässigt uppgår de till 150 000-200 000. När dessa företag inte ens finns med i statistiken, förstår man varfördebatten om småföretagen främst riktar in sig på typiska problem föraktiebolag.Vänsterpartiet anser att begreppet "småföretag" bör definieras utifrån tvåkriterier:1) Antalet anställda. har tidigare talat om "småföretag" somföretag med mindre än 50 anställda. bör kanske gränsen sänkas till 20anställda. Den innefattar ändå av de svenska företagen.2) Företagsformen. Man bör skilja aktiebolag från enskilda firmor ochhandelsbolag/kommanditbolag. Nästan alla nystartade företag finns inomföretagsformerna enskilda firmor och handelsbolag/kommanditbolag. Stödtill nystartade företag bör alltså i större utsträckning riktas mot dessaföretagsformer.EgenförsörjarenVänsterpartiet vill i detta avsnitt uppmärksamma den s.k."egenförsörjaren".Det som skiljer från övriga politiska partier är synen påegenförsörjarens villkor. har utifrån en analys av den svenskaföretagsamhetens struktur utformat ett åtgärdsprogram i syfte att särskiltstödja egenförsörjaren.Många egenföretagare vill inte att företaget skall växa. Man är rädd attförlora kontrollen över företaget och för att administrationen kan bli för stor.Detta är inte något svenskt fenomen: enligt en undersökning av föredrog 19 av 20 företagare att behålla företagets nuvarandestorlek framför att växa. Detta är inte heller i sig negativt.Som tidigare påpekats är de flesta nystartade företag enskilda firmor ellerhandelsbolag och stödåtgärder måste alltså riktas till dessa kategorier. Det ärviktigare att fokusera på den juridiska företagsformen än att fokusera på omföretaget faller inom tjänste- eller tillverkningssektor.Samhället stödjer möjligheterna att starta försörjningsföretag, genom etts.k. starta eget-bidrag till arbetslösa samt till personer, som är varslade omuppsägning. Denna stödform har haft positiva effekter och villdärför vidga den krets som kan omfattas stödet. Detta kan ske genom attanställda ges lagstadgad rätt till tjänstledighet för attutveckla en egen näringsverksamhet.ArbetsrättenAtt utmåla arbetsrätten som ett avgörande hinder för ensysselsättningsökning inom småföretagssektorn är intekorrekt. Vissa justeringar kan behöva göras för att bättreanpassa lagen till en förändrad arbetsmarknad. Sådanaförändringar måste dock utformas tillsammans med defackliga organisationerna, och inte i strid med grundläggandefackliga intressen. Vi utvecklar vår syn på arbetsrätten i ensärskild motion.Riskkapitalförsörjningenfungerar inte!Det höga ränteläget i är en av de viktigastefaktorerna som förhindrar utveckling för småföretagen.Den svenska finanskrisen skapade framförallt två problem:1) Krisen gjorde bankerna överdrivet försiktiga med sin utlåning.2) De höga utlåningsräntorna har skapat ett stort räntegap.Under 1991-1994 fattades en mängd beslut om hur riskkapital-försörjningen skulle organiseras. kritiserade många inslag idenna omorganisering, framför allt att regeringen kopplade sammanlöntagarfondernas avveckling med småföretagens riskkapitalförsörjning.Lösningarna ledde knappast till några förbättringar. väckte deförhoppningar som inte kunde infrias, särskilt när det gällde riskkapital-bolagen visade sig vara precis så verkningslöst, somVänsterpartiet varnade för.Vänsterpartiet anser att det behövs en bättre tillgång till kapital genom detordinarie kreditsystemet och en lägre ränta.Om den svenska ekonomin ska kunna återhämta sig måste det skapasstabiliserande finansiella institutioner. Att bestämma nivån påinvesteringarna och företagens tillväxt kan inte överlämnas till marknadernaför kapital, som bara är intresserade av allt högre och allt snabbareavkastning.Under flera år har det från olika håll hävdats att vägen till en framgångsriksmåföretagarpolitik går via en mycket låg beskattning av företag.Vänsterpartiet delar inte den uppfattningen. Beskattningens betydelse förföretagandet och viljan att växa har överdrivits. Småföretagens bristandetillväxt kan i stället främst förklaras med låg efterfrågan.Nätverksstrategier behövsVid försöken att skapa en dynamisk svensk ekonomi kan vilära av framgångsrika regioner i EU-länderna. iItalien och i . De har båda,starka småföretagssektorer. Framgångarna för dessa regionerhar uppkommit genom ett hårt omvandlingstryck ochpositiva drivkrafter till förnyelse. Regionala myndigheter,företagsorganisationer, fackföreningar, företag, banker,universitet, högskolor och forskningsinstitut har utgjortnätverk, som starkt bidragit till framgångarna.Nyckelordet i de båda regionerna är riskspridning. De små företagenbehöver inte ensamt ta hela risken för nysatsningar. Småföretagaren har fleraolika möjligheter att få kvalificerad hjälp.Jämfört med dessa exempel är den nuvarande svenska "tillväxtpolitiken"alldeles för passiv. En ny svensk modell för att återupprätta somledande industrination kräver att många tänker om: näringslivet måsteacceptera att staten förutom att bygga vägar och broar har en aktiv roll i denindustriella omvandlingen. Fackföreningsrörelsen måste hitta sin roll iuppbyggnaden av en stark småföretagssektor. Politiker i alla läger måste inseatt industriell utveckling kräver en aktiv näringspolitik, inte baraavregleringar och generella skattesänkningar.Det är naturligtvis inte möjligt att rakt av kopiera de utländska modellernaför svensk användning. Det finns emellertid områden i där delar avmodellerna finns . med omnejd är ett område där nätverkav Emilientyp är etablerade. Företagare samarbetar sinsemellanoch bygger nätverk med institutioner och myndigheter. Arbetslösheten ärockså lägre och tillväxttakten högre i denna region.För att sprida denna anda krävs emellertid som ovan visats en aktivarenäringspolitik som inte skyggar för att staten tar en aktiv roll inäringslivsutvecklingen. "Såddfinansiering"Samhället har givit visst stöd till de forskningsintensivaföretagen. Av de främsta teknikbaserade tillväxtföretagen har70 % fått riskfinansiering från . Med rätt sorts stöd,s.k. såddkapital, kan en mindre summa pengar göra storverk,t.ex. stöd till produktutveckling.Vi föreslår därför att från anslag A 2. Småföretagsutveckling inomområdet såddfinansiering till anslås perbudgetår 1997-99 för förstärkta insatser på detta område.HögriskföretagEn del projekt hamnar mellan två stolar. Industrifonden kaninte med tanke på avkastningskravet stödja dem och NUTEKhar inte resurser att stödja dessa större projekt med hög risk.De kan redan från början kräva stöd på 5-10 miljonerkronor. Med de resurser som har skulle de snabbtsluka större delen av budgeten. Vi föreslår, att anslag A 2.Projektstöd utökas med . MarknadsintroduktionProblem kan komma att uppstå även i nästa steg, när ettprojekt skall introduceras på marknaden. För detta finnsvissa möjligheter (Industrifonden och m.fl.), men oftastupar projekten eftersom dessa aktörer måste ta hänsyn tillsin respektive risknivå och inriktning. Även de offentligafinansiärerna kräver att det t.ex. skall finnas någon form avresultat, exempelvis referenskunder. Små företag, oftaexportorienterade, kan ha svårt att klara detta steg.Vi föreslår att över anslag A 2 Småföretagsutveckling fårmöjlighet att stödja projekt för marknadsintroduktion med 20 miljonerkronor.Nätverk för kompetensDe unga teknikföretagen behöver inte bara finansiering i dentidiga kommersialiseringsfasen. När de möter marknadenskrav, t.ex. från kunder, krävs också kompetensutveckling.Här är det viktigt att stimulera de större företagen till att ta påsig rollen som "tidiga kunder". De små högteknologiskaföretagen kan genom förstudier utveckla ny teknik inomviktiga områden. De som önskar kan senare delta i EU:sramprogram för FoU. En förstudie ska göra det möjligt förföretaget att utifrån en helhetssyn på sina tillväxtmöjligheterforma en strategi för sin teknologiförsörjning. kunna leda fram till att företag bygger upp partnerskapmed andra företag och externa forskningsresurser förprojektsamarbete i eller Europa.För satsningar på nätverksbyggande för teknik och kompetensföreslår vi ett ökat anslag med över anslag A 2.TeknikupphandlingTeknikupphandling, TU, har visat sig vara en effektiv metodatt få fram nya produkter. Så har t.ex. sjukvårdens ochTeleverkets behov haft stor betydelse för att få fram braprodukter på marknaden. Skärpta miljökrav öppnar nyamarknader. Via teknikupphandlingar där /STU harmedverkat har man nått fakturering för över 2 miljarderkronor . I relation till detta belopp skallställas en satsning på 70 miljoner kronor.Vi föreslår att över anslaget A 2 tillförs ytterligare 10 miljonerkronor för budgetåret 1997.Utbildning/fortbildningMycket viktigt i en långsiktig satsning för att få fram flerföretag är utbildning i företagande. En rad verksamheter somredan finns bör förstärkas. Distansutbildning förföretagsledare och anställda i mindre företag, speciellt medIT-teknik, kommer att få en ökad betydelse i framtiden.Utbildning för företagande är en annan viktig åtgärd för att skapa flerföretag. har det på vissa orter skapats företagsgymnasier ochsärskilda linjer för småföretagare liksom entreprenörskap vid vissauniversitet och högskolor. är dock denna typ av utbildningareftersatt. har bl.a. bidragit till uppbyggnad av s.k.företagsgymnasier, framförallt i det regionalpolitiska stödområdet.Mentorskap har uppmärksammats alltmer som en viktig väg för de småföretagen att skaffa sig erfarenhet och kunnande.Vi föreslår att för utveckling av dessa och liknande insatser får enresursökning med över anslaget A 1.Internationella satsningarFör företagen innebär EU:s inre marknad möjligheter tillexport, men också att företagen i utsätts för enhårdare konkurrens. Internationellt sett ligger svenskasmåföretag relativt väl framme när det gällerexportförsäljning. De företag som främst harhemmamarknaden som verksamhetsområde, måste få bättrekunskap om hur de skall möta EU:s inre marknad för attkunna behålla sina marknadsandelar. Företag måste ocksåuppmuntras till exportsatsningar i samverkan. En sorts"globaliseringspolitik" bör komma till stånd, dvs. att manstöder småföretags globala expansion med derasnära knytning till det lokala näringslivet.