mot · GK02Sf632 · 1996-10-07 00:00:00 — Mål och inriktningVi lever i ett mångkulturellt samhälle. I grundlagen finnsmycket klart uttryckt såsom en grundläggande fri- ochrättighet att alla skall ha möjlighet att utöva sin religion samtatt etniska, språkliga och religiösa minoriteter skall hamöjlighet att utveckla ett eget kultur- och samfundsliv. Omsamhället skall leva upp till detta krävs att deinvandrarpolitiska frågorna lyfts upp på den politiskadagordningen.Invandrarpolitiska frågor får inte bli ett avgränsat politiskt område blandandra. Då riskeras att helheten försvinner. Istället måste invandrarpolitikenomfatta hela den politiska sfären. Jämställdhetsarbetet har på senare tidkommit att bli en naturlig del av alla politiska områden. Jämställdhetslagenförutsätter att alla förslag skall granskas och analyseras ur ett jämställd-hetsperspektiv. Så har det inte alltid varit. Länge var jämställdhet ett egetområde och som sådant relativt marginaliserat. Först när jämställdhetsdimen-sionen lyfts in i alla sammanhang har mönster och strukturer kunnat brytas.Vi menar att samma borde gälla för invandrarpolitiken. Förslag och åtgärdermåste analyseras ur ett perspektiv av kulturell mångfald. Jämställdhetslagenbör kunna breddas till att även gälla jämställdhet mellan människor medolika etnisk och kulturell bakgrund.Regeringen har trots uttalanden om motsatsen misslyckats med att föra indetta perspektiv inom samtliga politikområden. Sektorisering istället förhelhetssyn har präglat arbetet så här långt. Om det mångkulturella samhälletskall bli möjligt måste samhället och politiken verka för pluralism istället förhomogenitet och integrering istället för assimilering. Det mångkulturellasamhället är inte ett mål utan en process där det med bibehållen pluralismutvecklas gemensamma kulturella drag. I en demokrati finns utrymme fördetta om det enskilda valet respekteras och alla grupper görs delaktiga i dendemokratiska processen.Det är angeläget att invandrares delaktighet ökas genom att dessasuccessivt får ökad representation bland t.ex. forskare, samhällsplanerare,journalister, socialarbetare, lärare, vård- och omsorgsyrken, inom politiska,fackliga och företagarorganisationer, inom rättsväsendet, nämndemän,poliskår och övriga myndigheter. Den etniska kompetens som personer medinvandrarbakgrund har skall ses som en viktig resurs i alla dessa samman-hang.Vi tror att de generella systemen som byggts upp måste bli mer flexiblaoch kunna avpassas efter individuella behov och önskemål. Invandrare har ilikhet med övriga svenskar varierande förutsättningar och erfarenheter.Centerns ideologi bygger på alla människors lika värde och rättigheter. Därvarje människa skall ges möjlighet att utvecklas efter egna förutsättningaroch behov. Där envar utifrån att varje människa är unik skall mötas medrespekt. Vi tror på varje människas vilja och förmåga att ta personligt ansvaroch tillsammans påverka samhällsutvecklingen. ställer krav påsolidaritet och samverkan för människors jämlikhet och välfärd. Respektenför att alla människor är olika måste innebära tolerans och öppenhet motminoriteter. Det kan dock aldrig accepteras att svenska lagar och regler ejföljs.I denna motion presenteras vissa prioriterade förslag. har lämnat sitt slutbetänkande med förslag till åtgärder för ökatansvar, delaktighet och egen försörjning syftande till integration. Vi villunderstryka det angelägna i att regeringen kommer med förslag idenna riktning. I flyktingpolitiska motion lämnar vi förslagtill och utvecklar vår syn på hur flyktingmottagande och integrationsarbetekan förbättras. I det sammanhanget behandlas frågor om Invandrarverketsframtida organiation.Nuvarande mål förinvandrarpolitikenMålen för invandrarpolitiken har utgått från tre begrepp:jämlikhet, valfrihet och samverkan. Dessa mål har varitvägledande för invandrarpolitiken under 20 år.Målen jämlikhet, valfrihet och samverkan har traditionellt definierats ochsammanfattats som "lika rättigheter och möjligheter för invandrare iförhållande till den övriga befolkningen, respekt för den enskildes identitetoch integritet, möjligheten att utveckla det egna kulturarvet inom ramen förde grundläggande normer som gäller för mänsklig samlevnad i vårt samhällesamt ömsesidig tolerans, solidaritet och gemenskap mellan människor avolika ursprung". (/86:98 om invandrarpolitiken. )som gått sedan målen formulerades har mycket hänt.Målen formulerades i ett läge där invandring till i hög graddominerades av s k arbetskraftsinvandring. Utvecklingen har gått mot ökadflyktinginvandring.Målen kan sägas utgöra en strävan eller politisk ambition. Målen behöverförtydligas och omformuleras efter den utveckling som skett.JämlikhetMålet har i hög utsträckning präglats av tendenser tilllikformighet. D v s lösningar som behandlat individer medolika referensramar och bakgrund på samma sätt. Jämlikhet ibegrepp av lika strävan efter jämlikhet måste utgå mer frånatt olika individers förutsättningar skiljer sig åt. Mer flexiblalösningar inom ramen för den generella invandrarpolitikenmåste eftersträvas.ValfrihetSom målsättning har detta byggt på integrering. Hänsynmåste kunna tas till att vi har både arbetskrafts- ochflyktinginvandring. Invandrare som har kommit ellerkommer till som flyktingar kommer hit för att fåskydd undan förföljelse i sitt hemland. Ofta har de en önskanatt kunna återvända till sitt hemland. De måste då gesmöjlighet att leva i med samma rättigheter ochskyldigheter som övriga men ha förutsättningar attförbereda sig för att återvända.De som är i eller stannar i måste ha möjlighet att behållaoch utveckla sitt kulturarv. Valfrihet i detta sammanhang måste innebära attde själva väljer i vilken utsträckning de vill integrera sitt hemlands kulturmed den svenska kulturen.SamverkanI den invandrarpolitiska propositionen 1986 uttrycktes dettamål som "att utveckla goda etniska relationer i det svenskasamhället, så att alla grupper som bor här kan leva i harmonimed varandra och åtnjuta tolerans och respekt för sittursprung". Sedan detta mål formulerades har Sverigegenomgått en betydande internationalisering. Samverkanmåste kunna ses som och kunna tolkas som en del av enomfattande internationalisering. Detta innebär att understödjatolerans och respekt utifrån att vi har olika kulturellavärderingsmönster. Kulturell pluralism måste erkännas ochutvecklas.Ett av de nya målen för den svenska kulturpolitiken är att främja kulturellmångfald. Detta är ett mycket viktigt mål. Vi har ett mångkulturelltsamhälle men ett mångkulturellt samhälle som inte fungerar bra. Den allraviktigaste åtgärden för ökad förståelse, för delaktighet och integration är attsvenskar och invandrare träffas på ett naturligt sätt. Vi svenskar måste läraoss att kulturmöten och mångfald skapar en ny styrka och nya möjligheter.Det handlar om att ge alla konstnärliga institutioner ett uppdrag att främjakulturmöten. Det handlar också om att involvera hela föreningslivet mer äntidigare i den uppgiften. Genom att mötas i våra olika traditioner, seder ochbruk uppstår spännande möten, inte minst för våra ungdomar.Regeringen har för avsikt att lägga en invandrarpolitiskproposition. kommer då att redovisa vår syn på alla de viktigafrågor för invandrarpolitiken som då kommer att behandlas. villredan nu lyfta några viktiga delar. I denna motion koncentrerar vi oss därförpå att ange några riktlinjer i frågor eller områden som är av större vikt.UtbildningSkolan och utbildningssystemet i sin helhet har en mycketstor betydelse i ambitionen om att skapa ett mångkulturelltsamhälle. Skolan skall ha, vid sidan om enkunskapsförmedlande roll, en allt viktigare roll somopinionsbildare eller vägvisare för kulturell kompetens. Iskolan möts elever med olika bakgrund och olika kulturellhemvist. Kulturmötesfrågor är något som måste lyftas iskolundervisningen. Skolan har möjlighet att stärka barnsoch ungdomars förmåga att naturligt umgås i enmångkulturell miljö där mångfalden blir en tillgång. Skolanhar ett ansvar att lyfta fram olika kulturer och ta in detta somen tillgång i och för undervisningen. Skolan måste mer äntidigare ta upp de konflikter som kulturmötesfrågor kan geupphov till. Först när dessa konflikter tas upp kan fördomaroch föreställningar bearbetas på ett konstruktivt sätt. Genomdetta kan alla elever få ökad beredskap i att leva och verka iett alltmer internationaliserat samhälle.Barn som kommer hit som invandrare skall ges samma möjligheter till godutbildning som barn som är födda i . Elever med behov av extraresurser måste garanteras att få sina behov tillgodosedda. Goda baskunskaperi svenska är av yttersta vikt för att kunna tillgodogöra sig undervisningen ochi vidare bemärkelse för att komma in på arbetsmarknaden.Språkets betydelseEn förutsättning för att klara av att följa undervisningen är attinvandrarelever ges goda språkkunskaper i svenska. Godaspråkkunskaper är en förutsättning för att klara av fortsattutbildning samt att komma in på arbetsmarknaden. Förinvandrarelever är tillgången till hemspråksundervisningmånga gånger en förutsättning för att klara av att lära in ettnytt språk. Man kan även se hemspråksundervisning som entillgång på så vis att man får fler elever som behärskar fleraspråk.HemspråkHemspråksundervisningen är viktigt att bevara och utveckla.Genom hemspråksundervisning ges barnen möjlighet attbehålla sitt språk och få tillgång till den egna kulturen.Hemspråksundervisningen är ett led i den pedagogiskaprocessen där barnen genom att befästa sitt modersmållägger grund för vidare språkinlärning. Vid bristfälligakunskaper i svenska är hemspråket också ett viktigt stöd förövriga ämnen. Hemspråksläraren är ofta även en viktigkontaktlänk mellan hem och skola.Det finns anledning att se över formerna för hemspråksundervisning.Större flexibilitet är eftersträvansvärd. För att öka valfriheten bör eleven fåen ''hemspråkscheck''. Denna skall kunna lösas in hos godkändutbildningsanordnare. Det kan vara skolan som organiserar och står förundervisningen eller t.ex. studieförbund, invandrarorganisationer etc. Kravenpå kvalitet måste dock säkerställas för att annan utbildningsanordnare skallha rätt att lösa in checken, ett sätt kan vara krav på behöriga lärare. Meddettasystem ökas valfriheten för den enskilde och undervisningen kan även startatidigare än skolstart. För mindre språk där det inte går att uppfylla kraven påfem elever innebär detta ökad möjlighet att få hemspråksundervisning.Fristående skolorFörutsättningarna för fristående skolor har väsentligtförsämrats i och med de senaste förändringarna. Försämradevillkor för de fristående skolorna kommer att leda tillminskad valfrihet. I skolpolitiska motion,1996/97:Ub233, har vi utvecklat vår syn på villkoren för defristående skolorna. I detta sammanhang vill vi understrykaatt stabila villkor och goda förutsättningar för de friståendeskolorna är av största betydelse för en utveckling mot flerfristående skolor utifrån en språklig eller kulturell grund.Svenska för invandrare, sfiKunskaper om språk, kultur, lagar, regler och det socialalivet är avgörande för invandrarens möjligheter till arbeteoch deltagande i samhällslivet. Avhoppen från sfi-undervisning är tyvärr så höga att det måste betraktas som ettproblem. Sfi-undervisningen har i alltför liten utsträckninganpassats till elevernas olika behov och förkunskap. T.ex.har invandrare med olika studiebakgrund i vissa fallsammanförts i en och samma undervisningsgrupp.De som har uppehållstillstånd skall ha rätt till svenskundervisning. Hurundervisningen organiseras och genomförs skall vara något individen självväljer. anser att det bör införas ett checksystem motsvarande det förhemspråksundervisning. Checken skall kunna lösas in hos godkänd utbild-ningsanordnare. Kvalitetskrav måste säkerställas med t ex krav på behörigalärare.En modell med checksystem kan lösa flera problem. T.ex. går det attlättare uppnå nivågruppering. Man väljer den nivå och studietakt som passarde behov och förkunskaper man har. Arbete och studier kan lättare varvas.Vidare blir det lättare för invandrare med barn att delta om det finns störreflexibilitet i systemet och möjlighet att samlokalisera barnomsorg ochundervisning. För att ytterligare motverka avhopp och få fler personer attgenomgå sfi-undervisning bör det införas krav på motprestationer.Exempelvis kan introduktionsersättning kopplas till närvaro. I mångakommuner arbetar man med individuella introduktionsplaner där sfi-undervisningen kopplas till praktik, arbete, utbildning utifrån invandrarenspersonliga förutsättningar. föreslår att indivi-duella introduktionsplaner ska vara förutsättning för att få introduktions-ersättning.Högre utbildning ochkvalificerad yrkesutbildningMånga flyktingar och invandrare som kommit till Sverigehar redan en god utbildning. Alltför ofta nobbas deraskunskaper och utbildningar. Problemet är särskilt uppenbartför invandrare som kommit, men problemen uppståräven för andra- och tredjegenerationsinvandrare.Många arbetsgivare är tveksamma till de examina som invandrare har. Ettled är då att kunna få sin utländska examen värderad. De som ansöker om attfå sin utbildning jämförd med motsvarande svenska utbildningar kan vändasig till Verket för högskoleservice. Resurserna har varit knappa och långaväntetider har uppstått. Den nuvarande enheten på Verket för högskole-service behöver förstärkas för att snabbt klara av att värdera utländskautbildningar. Regeringen bör återkomma med förslag till bättre ekvivaleringav utländska examina.Även de som fått sin utbildning värderad har problem att komma in påarbetsmarknaden därför att man inte har kontakter eller praktik. Centerpartiethar i annan motion föreslagit ett tvåårigt utbildningsprogram där denenskilde kan komplettera sin utbildning som kvalificeradespråkkunskaper i svenska och i fackspråk ges. En tredjedel i dennautbildning skall vara riktad yrkespraktik.ArbetsmarknadCenterns arbetsmarknadspolitik bygger på arbetslinjen. Detinnebär att alla i första hand ska ha ett arbete på denordinarie arbetsmarknaden. Om och när detta inte är möjligtska utbildning, praktik eller andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder erbjudas. Dessa åtgärder skall syfta till att höjakompetensen för att kunna ta ett nytt arbete, förhindrapassivisering och social utslagning. Invandrare skall vara enav de prioriterade grupperna i arbetsmarknadspolitiken.Den traditionella arbetsmarknadspolitiken kan inte lösa sysselsättnings-problemen. Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken.En väl fungerande arbetsmarknad är en viktig förutsättning för möjligheternaatt uppnå de ekonomisk-politiska målen. Ökad tillväxt genom aktivnäringspolitik ger ökad sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken måste merinriktas på att vara smörjmedel för att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden,bryta obalanser som finns på olika delarbetsmarknader och förebyggautslagning.Den traditionella arbetsmarknadspolitiken måste förenklas och göras merflexibel. Flera steg har tagits i denna riktning. Mer aktiva åtgärder behövsoch skall inriktas på omställning.Större samordning och samverkan lokalt skapar större effektivitet. Arbets-förmedling, försäkringskassa och kommun bör i ökad utsträckning samarbe-ta. Inrättande av arbetsförmed-lingsnämnder där kommunerna skall utse majoriteten av ledamöterna ledertill att den lokala nivån stärks vilket medger mer flexibla lösningar.Det största problemet för invandrare är arbetslösheten.Invandrarna har en högre arbetslöshet än befolkningen i övrigt. Detta ärförödande både för den enskilde och samhället. Många invandrareriskerar att förlora framtidstron.Nära kopplat till arbetslösheten är integrationsmöjligheterna. Det bästa ocheffektivaste sättet att integrera sig i det svenska samhället är via arbete. Påarbetsplatsen lär man sig hur samhället fungerar och får ett större och vidarekontaktnät. Även för infödda svenskar är detta viktigt då de lär kännainvandrare. Det största problemet är därför att det inte skapas tillräckligtmånga nya jobb.De nya jobben kommer i småföretagen och i nystartade företag. Invandrarestartar och driver företag i högre utsträckning än rikssnittet. Därför är detangeläget att regelverk ses över för att förenkla för mindre företag ochnystartade företag. För många invandrare har den egna rörelsen blivit ettkulturellt band med ursprungslandet. De som startat företag har fått en socialställning och ökat självförtroende. Denna företagsamhet måste uppmuntrasgenom utbildning, kontaktverksamhet med företagarorganisationer, stimulan-ser och regelverk som underlättar att starta och driva eget företag.Många människor från andra länder har en stark företagartradition. Detfinns många kreativa och nya företagsidéer men ofta behövs det start- ochinvesteringskapital för att komma igång. Satsningen på starta-eget-bidrag harvarit en offensiv åtgärd bland andra. Det bör övervägas om inte perioden börförlängas.Invandrare har problem att få medel för att starta ellerexpandera via banker och kreditinstituten. Inte minst gäller detta för inno-vatörer med invandrarbakgrund. förslag om en företagsgarantikan ge invandrare bättre möjligheter till kapital. Företagsgaranti bygger på attstaten går in och garanterar mindre företags kreditvärdighet . Holdingbolag med statliga garantipengar bildas ute ilandet och verksamma företagare engageras i styrelserna. Förslaget omföretagsgaranti ligger i linje med förslag som den invandrarpolitiskakommittén presenterat. Förslag om företagsgaranti utreds för tillfället.I ett läge med hög arbetslöshet bland invandrare måste det inomarbetsmarknadspolitiken mer uppmärksammas invandrarnas situation. Deuppgifter som framkommit om att arbetsförmedlingarna gjort ett urval ochdärmed diskriminerat invandrare är synnerligen allvarliga. I ett läge därarbetsförmedlingarna borde prioritera invandrare har man istället gjorttvärtom. anser att en uppföljning måste göras. Vidare bör detklarare framgå i direktiv att invandrare är en prioriterad grupp inomarbetsmarknadspolitiken.Inom ramen för arbetsplatsintroduktion finns utrymme för invandrar-praktik. Invandrarpraktiken var en mycket uppskattad åtgärd som gav möjlig-het att skaffa svensk arbetslivs- och yrkeserfarenhet. Praktik ger ocksåinvandrarna en möjlighet att praktiskt få visa vad de duger till och vilkenkompetens de faktiskt besitter. Arbetsförmedlingen och andra offentliga institutioner måste känna att dehar en opinionsbildande roll. En av de viktigaste åtgärderna är att utbilda,påverka och informera arbetsgivare och fackliga organisationer om invand-rarfrågorna i arbetslivet och betydelsen av tvärkulturellt samarbete.Därutöver måste invandrarna även få mer kunskaper om hur arbetslivetfungerar, om skyldigheter och rättigheter och om oskrivna lagar. Mentorskapoch handledning är då viktiga delar. I samband med arbetsmarknadsutbild-ning och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör detta klarare framgå.Etnisk diskrimineringDen infördes regler om förbud mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Av de fall som anmälts tilldiskrimineringsombudsmannen, , har inget fall lett tillnågon åtgärd.Tyvärr kan inte lagstiftningen komma åt alla straffvärda beteenden. Detfinns många exempel på att arbetsgivare och personalrekryterare finner enrad skäl för att inte anställa invandrare trots att utbildning ochsvenskkunskaper är bra. Detta problem gäller inte bara förstagenerationensinvandrare utan även andragenerationens invandrare. För andragenerationensoch tredjegenerationens invandrare är signaleffekten från samhället att detinte spelar någon roll om du utbildar dig - du får inte arbete ändå. Det ärallvarligt att lagen inte lett till åtgärd. Än allvarligare är just den signalsomsamhället sänder ut. Lagen mot etnisk diskriminering har uppenbarligen intevisat sig ge avsedd effekt. Mot denna bakgrund anser att lagenbör skärpas. Regeringen bör återkomma med förslag.Även om många invandrare är väl så meriterade och kompetenta blir deinte ens kallade till anställningsintervju. Invandrare får inte chansen att talaför sin sak. Ett sätt att åtgärda detta är att det alltid vid anställningarskallkallas minst en person med invandrarbakgrund till anställningsintervju,under förutsättning att denne är kvalificerad för tjänsten.InvandrartätabostadsområdenVissa invandrartäta bostadsområden har fått låg status. Idessa områden har verksamheten i området påverkatsnegativt. Samhällsservice i form avt ex vård och omsorg och kulturutbud har även detta minskat.Många har flyttat från dessa områden och sökt sig till andra områden.Många gånger har de som stannat kvar varit invandrare. Därtill har månganya invandrare sökt sig till dessa områden där de haft landsmän och socialförankring. Låg status och en stämpel som invandrarområde har påverkatområdet negativt. Hög arbetslöshet och stor social utslagning har kommit attprägla dessa områden. Risken för segregering är uppenbar.Stora grupper av invandrare riskerar att komma i ett permanentutanförskap. Deras intressen tas sällan upp i den offentliga debatten, derasintressen företräds inte när beslut tas som berör dem. Man kan med fog talaom att det här föreligger en politisk eller demokratisk marginalisering.Samhällets politik visavi dessa grupper har präglats av tysthet. Utveck-lingen utför har fått gå utan att det mer än marginellt höjts röster. Center-partiet anser att det lokala engagemang som finns bland de boende skallutgöra en byggsten för att vända denna utveckling. Samhället måste dåmedverka till att släppa loss det engagemang och den entusiasm som deboende här trots allt har. Först då kan en god utveckling uppstå.Under senare tid har en diskussion väckts där boende i ett område i Malmöfrivilligt åtagit sig att rusta upp i området. Dessa har fått en hyresreduktion.På grund av att inte samtliga ställde upp påfördes de som fick hyresreduktionförmånsskatt. Detta är ett exempel på att det lokala engagemanget intetillåtits flöda. De insatser som de boende gjort har varit till stort gagn församtliga. Sammanhållningen och den sociala gemenskapen har stärkts.Skattereglerna måste ses över i akt och mening att inte "straffa" lokaltengagemang.NationelltupprustningsprogramCentern anser att avsatta medel för särskilda insatser iinvandrartäta områden bör kunna användas för att stärka ochförbättra den offentliga och kommersiella servicen, förrenoveringsprojekt, stimulera nyföretagande, föreningslivetc. Genom ökad aktivitet och kommersiell service kanområdena göras mer attraktiva.Alternativkostnaden för att inte satsa är framtida stora samhällsekono-miska kostnader i form av ökade klyftor och motsättningar. kaninte acceptera en utveckling som innebär att en särskild underklass skapas.Lokalt självstyreCenterpartiet anser att ökat lokalt självstyre bör införas meddirektvalda lokala stadsdelsstyrelser i invandrartäta områden.Genom detta kan lokalt engagemang, delaktighet och ansvarför närområdet uppmuntras. Dessa lokalt valda organ börkopplas till det ovan föreslagna upprustningsprogrammet. Enförutsättning för att få medel skall vara att det finns en lokalsjälvförvaltning som beslutar om vilka insatser som skallgöras. anser att regeringen bör återkomma med förslag till ökatlokalt självstyre senast i samband med att den invandrarpolitiska proposi-tionen presenteras.Vård och omsorgAndelen äldre med invandrarbakgrund kommer att öka.Majoriteten av dessa har sådana kunskaper och erfarenheterav det svenska samhället att kontakten med omsorg,socialtjänst och sjukvård inte kommer att utgöra någotproblem. Undantagen är äldre invandrare med dåligakunskaper i svenska eller de som drabbats avdemenssjukdomar och förlorat förmågan att förstå och talasvenska, d v s det sist inlärda språket.Sveriges demografiska struktur innebär att andelen äldre i samhälletkommer att öka framöver. Det nya är att andelen äldre invandrare kommer attöka. Inom denna grupp kommer även att finnas en större blandning av olikanationaliteter.Mycket litet har gjorts för att planera och möta denna nya situation.