mot · GK02Ju219 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningInget är viktigare än att förhindra unga människor att hamna iknarkträsket. Många olika, vitt skiftande insatser behövergöras för att motverka detta. Droganvändandet ger mångaolika, negativa effekter på den enskilde och på samhället.Därför handlar insatserna om att både undanröja orsakernaoch att motarbeta, förhindra och stoppa smuggling ochhantering av narkotika.Etableringen av droger idagUnder en följd av år har narkotikaanvändningen sjunkit.Undersökningar i nionde-klasser visar att de som någon gånganvände narkotika 1971 utgjorde . 1979 lågprocentsatsen på och sjönk ytterligare till under80-talet. har dessvärre trenden vänts och ökarvarje år andelen som använt narkotika . 1994hade av pojkarna och bland flickorna i hela landetanvänt narkotika. siffror är värre än riksgenomsnittet.I årskurs 9 i uppgav eleverna att fler än någongång har provat narkotika i någon form. ochHelsingborg har nästan lika höga siffror. I gymnasieklassernaär procenttalet ännu värre. har testatnarkotika och använder narkotika regelbundet.Ungdomar introduceras tidigare än någonsin i droganvändandet. Bruket avtobak och alkohol kryper ned i åldrarna och många narkotikadebutanteråterfinns i åldrarna under femton år.Injektionsmissbruket har också ökat. I var tidigare amfetamin detvanligaste preparatet, nu injiceras mest heroin. Detta är en upptrappning avmissbruket som inte kan accepteras av någon, vare sig av politiker, myndig-heter eller övriga vuxenvärlden.Narkotika är i sig brottsgenererande. Enligt undersökningar i bl.a. ärbara av missbrukarnas kriminalitet rena narkotikabrott såsom innehavoch försäljning. av deras brott är stölder, rån och annat för att skaffapengar, medan utgörs av annan kriminalitet (misshandel, etc).Brottssyndikat styr narkotikahanteringen i världen. Sambandenmellan narkotikaligor, ekonomisk brottslighet, prostitution, Outlaws- ochmc-klubbarna, indrivning och beskyddarverksamhet är uppenbara. Mångaförgreningar inom samma träd kan göra utrednings- och spaningsarbetetkomplicerat.OrsakerDet är att grovt förenkla verkligheten om man tror attnarkotikaanvändningen bland våra unga i har ökat pågrund av EU-anslutningen. Det finns inget som stöder ensådan tes. Tvärtom syntes denna ökning i statistiken långtföre EU-inträdet. Att narkotikaanvändandet bland ungdomari ökar kan bero på många saker, bl.a. närheten tillkontinenten med dess utbud av narkotika.Synen på narkotika hos ungdomar har ändrats. Narkotikan finns i ettvarierat utbud och att använda narkotika uppfattas av många som "rent".Möjligheten att introducera narkotika utan att använda de klassiska"narkotikaattributen" (såsom pipor och sprutor) är stor med bl.a. tablettbrukoch diverse fruktmärken man slickar på. Nya innedroger, som t.ex. ecstasy,introduceras som lätanvändna preparat. Användningen av just ecstasy ökarnu i hela Europa.Trenden hos de unga är mer rebellisk, och delar av 70-talets flumidealär tillbaka. Modet, musiken och inställningen till droger följer i storutsträckning den syn som fanns . I takt med att unga också rör sigmer internationellt så ökar därmed riskerna att komma i kontakt med och fåtag på droger. Andra länders tillåtande inställning till droger lockar.Arbetslösheten slår särskilt hårt mot unga och förutom att den inte släpper inde unga i vuxenvärlden innebär den ett svårt socialt problem som kan ledatill utslagning och missbruk.De ekonomiska besparingarna slår i många fall extra hårt mot ungdomar.Hårda besparingar inom skola, socialvård och fritid försvårar ungdomarnasmöjlighet att utvecklas i rätt riktning. Ungdomar reagerar negativt genom attskapa sig en egen värld utanför etablissemanget. Besparingar inom dessaområden måste vägas mot det faktum att det i slutändan kostar samhället merän den summa man tillfälligtvis sparar. Vuxenvärldens passivitet har enförlamande effekt på ungdomars narkotikamissbruk. Det handlar inte omolika länders gränskontroller utan om vilka gränder vuxenvärlden sätter.Vuxen-världen måste ta sitt ansvar.LegaliseringsdebattenHögljudda krav på legalisering av narkotika gör sig gällandei flera europeiska länder. På sina håll är legaliseringsrörelsenmycket välorganiserad och utrustad med starka ekonomiskaresurser. I har den, tack och lov, fått föga stöd.Enstaka röster har dock hörts. Ett av de främsta argumentenför en legalisering av s.k. lättare droger som hasch ochmarijuana sägs vara att de inte är beroendeframkallande ochatt skadeverkningarna är obetydliga.Inget kan vara mer fel. Hasch och marijuana är narkotika. Punkt, slut.Begreppet "Lättare droger" har ingen täckning vare sig medicinskt ellerjuridiskt. Drogen påverkar psyket i första hand men också kroppen. Dennaturliga mognaden under puberteten avstannar så att 25-50-åringar, somregelbundet röker hasch, fungerar som tonåringar. Den psykiska förmåganblir allt sämre. Man blir helt enkelt dummare i huvudet av att röka hasch. Detger också skador på hjärta och lungor, immunförsvaret, fosterutvecklingenoch fortplantningsförmågan.Att förbud skulle göra knarket mer spännande är ett svepargument. Visstkan det vara mer spännande om något inte är tillåtet, men det är det som göratt ungdomar provar narkotika första gången. Det är andra faktorer somavgör, främst drogens egenskaper i sig, att skapa det berusande tillståndet.Övergripande åtgärderEU är ett instrument som måste användas för att stoppanarkotikahandeln. Genom medlemskapet i EU kan vi kommaåt länder som med sin slappa narkotikapolitik underlättarflödet av narkotika. Opinionsbildning i det europeiskasamarbetet innebär att vi kan påverka de länder som ute iEuropa förespråkar en legalisering av narkotikan. De storanarkotikagrossisterna kan man komma åt genom att ökasamverkan inom EU mellan polis och tull i respektivemedlemsland. bejakar Europasamarbetet och sergärna att det utvecklas till ett överstatligt samarbete så attt.ex. poliser kan hjälpa varandra över nationsgränserna,gemensamma brottsregister kan upprättas och gemensammainsatsstyrkor mot vissa brottstyper kan upprättas.Internationell brottslighet ska bekämpas genominternationellt samarbete, oavsett om det är ekonomiskbrottslighet, mc-ligor eller narkotikahajar.Att slåss mot narkotikaprofitörerna internationellt är ett måste. Men det ärlika viktigt att ständigt störa missbrukarna och gatuhandeln. Det har lika storbetydelse att så sker i våra städer som på mindre orter på landsbygden.Narkotikan finns på de flesta orter i . Det måste bli svårt för ung-domarna att hitta och få tag narkotikan och det måste bli dyrt för dem attköpa.Inrätta KnarkopolEkopoliser, skattemyndigheter, särskilda åklagare, revisorermed flera har kopplats samman för att mer effektivt fångain penningtvättare och andra grova, ekonomiska brottslingar.Med all rätt. Men det är hög tid att göra likadant när detgäller narkotika-bekämpningen. En del av narkotikahandelnkan säkert upptäckas inom ovan nämnda Ekogrupp.Samordning mellan tull och polis har en given plats i dettasamarbete. Vi vill skapa ett svenskt Knarkopol. Det handlarom att omorganisera och skapa en gemensam organisation avde delar inom tullen, polisen och åklagarämbetet som ärengagerade i arbetet mot droger. Övriga myndigheter kopplasdärefter på denna organisation: skola, socialvård,skattemyndigheter, etc.Företrädare inom polisen som sitter inne med sakkunskap, kompetensoch teknik ska driva verksamheten. Polisen kan med sin erfarenhet och sinakontakter se vem det är som sköter gatuhandeln, även om denna handel skerfrån en lägenhet eller villa. Spanings- och utredningsarbete ska skötas avproffs inom polisen. I samarbetet kan ingå att skapa endast ett underrättelse-system för tull och polis. Ett datorsystem som är användbart för båda myn-digheterna och en sambandsman för båda myndigheterna. Genom fler knark-hundar vid gränserna kan fler smugglingsförsök avslöjas. Ta efter Danmarkssätt när det gäller hemlig avlyssning, s.k. buggning.Ett samarbete bör också inrymma kontakter över med dansk polis,tull och åklagarmyndigheter för att mer effektivt klämma åt knarkhajarna.Folkpartiet liberalerna menar att varje steg mot färre gränser måste gå i taktmed ökade möjligheter för internationellt samarbete mellan tullare och poli-ser. Så länge det inte finns möjlighet att kompensera tullfiltren vid gränsernamed andra åtgärder behövs tullpersonal som vid gränsen kan stoppa drog-trafiken.Det är därför ytterst beklagligt, och direkt felaktigt agerat, att den social-demokratiska regeringen tillsammans med de gröna i minskade antalet tullare vid våra gränser. Inte av EU-skäl, som vissatror och hävdar, utan av besparingsskäl.Innehav av narkotika får aldrig tolereras av samhället. Toleransen blir irealiteten en grogrund för individens narkotikamissburk genom att detomöjliggör effektiva och tidigare insatser både på de sociala och straffrätts-liga områdena.Börja i SkåneSkåne ligger extra nära , och . Dettagör att det mesta av alla droger på olika sätt passerar Skånepå sin väg ut över . Alla ungdomar är utsattamen de skånska ungdomarna är extra hårt utsatta genom attdet är så nära till andra länder, lätt att åka dit och inhandlaknarket och också lätt att i ta del av allt det sompasserar.Vi i liberalerna i är medvetna om att det kan vara svårtatt införa ett Knarkopol över hela och föreslår därför ska börja med en försöksverksamhet i under förslagsvis . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en försöksverksamhet med en särskild organisation förbekämpande av narkotikabrott i .