mot · GK02L212 · 1996-10-07 00:00:00 — De små företagen visar en inneboende styrka somsysselsättningsskapare. För EU gäller att nettoökningen avnya jobb i små och medelstora företag mer än väl harkompenserat förlusten av jobb i stora företag mellan 1988och 1995. Företag med färre än 100 anställda har stått förnästan alla nya jobb inom näringslivet med ennettotillväxttakt på 260.000 jobb . För del harunder andelen sysselsatta inom småföretag i denprivata sektorn ökat från 48 till 54 procent.Trots dessa relativt imponerande siffror ligger EU och som enskildnation långt efter exempelvis . Våra siffror är också helt otillräckliga föratt ge de ca 600.000 arbetslösa i en chans till ett jobb.Småföretagarna är uppenbarligen en resurs som absolut ej är fullt utnyttjadi . Det beror på många saker bl.a. på den bristfälliga rättssäkerhetenför småföretagarna. Här ska tas upp några viktigare punkter.Ensidigt rättssystemDet är viktigt att anpassa rättssystemet mer tillsmåföretagandets villkor. är lagreglerna stelbenta ochinriktade på storföretag. Det finns många exempel och främstdå aktiebolagslagstiftningen som är skriven mest förbörsbolag. Det senaste exemplet är lagen omföretagsrekonstruktion, där majoritet avslog ettförslag till särskild småföretagarmodell. Det krävs en meraflexibel lagstiftning som främjar småföretagandet.Nu gäller det att öka den rättsvetenskapliga forskningen angående små-företagarnas villkor och insatserna för att reformera lagstiftningen så att denfungerar i ett srnåföretagarperspektiv. Man kan inte bara önska en småföre-tagarexpansion utan att skapa rättsliga villkor som fungerar i ettsådant perspektiv.Orimlig regelmassaEtt av de stora hindren som identifierats för ökadkonkurrenskraft är den omfattande och ökande regelmassan.Visserligen är det långt ifrån alla som direkt berör företagenmen den oerhörda regelmassan visar att företagen lever i enosund miljö som hämmar deras verksamhet. En uppskattningav antalet företagsregler ger vid handen att de uppgår till intemindre än 20.000 sidor. För småföretagen är detta än merbekymmersamt än för de stora företagen. Detta beror bl a påatt de små företagen har en mycket liten administration iföretaget. bara en person. Den omfattanderegelmassan gör det lätt att gå fel med dryga böter,skadestånd eller i värsta fall fängelse som påföljd.Behovet av regelförenklingar och avregleringar understryks nu senast i entysk studie. Studien visar att den relativa kostnaden för administrativa bördorper anställd är 20 gånger större i ett litet företag jämfört med ett störreföretag. Administrativa problem som hänför sig till arbets-, miljö- ochskattelagstiftningen är enligt studien särskilt komplexa.Liknande resultat framkommer i The UNICE Regulatory Report. Densvenska delen bygger på svar från 613 svenska företag varav över 90 procentsmåföretag. En avgörande slutsats som kan dras från denna rapport därföretag från 14 europeiska länder deltagit är att regleringar är ett storthinderför de svenska företagens möjligheter att förbättra sin konkurrenskraft. Delagstiftningsområden som anses ha de mest negativa effekterna på företagenskonkurrenskraft är i nämnd ordning skattelagar, arbetsrättslagar ochmiljölagar.Bristande laglydnadEn viktig lag för småföretagare är lagen om offentligupphandling som ju ålägger stat, landsting och kommunerskyldighet att göra sina upphandlingar på den öppnamarknaden. Detta för att uppnå bästa möjliga pris särskilt tillskattebetalarnas fromma. Men här finns många syndare motlagen eftersom både landsting och kommuner tycks närmaststrunta i lagen. Många småföretagare får inte ens chansen attkonkurrera om avtalet.Skydd för företag som vill klaga på myndigheters upphandlingsbeslut finnsvisserligen rent formellt men man måste då ha den lille företagarens utsattaposition med i beräkningen. En tvist med en myndighet eller annat offentligtorgan kan lätt leda till att företaget får svårt att göra sig gällande ifortsättningen.Det är självfallet viktigt att kräva laglydnad av alla men särskilt måstekravet riktas mot offentliga organ och deras tjänstemän.Kommunalt hotDen kommunala bolagiseringen är ett annat och tilltagandehot och då i flera avseenden. Först och främst demokratiskthotfullt genom att insynen alltjämt är dålig. Men ävenmoraliskt hotfullt genom att kommunpolitiker som sitter påflera stolar frestas till "övertramp" . Dessutomföretagsekonomiskt hotfullt genom illojal konkurrens motsmåföretagare. Den radikala lösningen är givetvis attavveckla den kommunala bolagiseringen.Rättsligt hotRättsliga "hot" mot småföretagaren kommer främst frånskattehåll och då särskilt på tre punkter som riskerar attunderminera hela strukturen rättssäkerhetsreform.Skatteflyktskommittén föreslår bl.a. godtyckliga överraskningsrevisionerutan domstolsbeslut med möjligheter till planlöst letande hos varje företag omuppgifter avseende andra människor och företag (tredjemansrevision), utanmisstanke eller domstolssanktion. Härmed rubbas allvarligt balansen mellanskattemyndigheter och företagare. Land skall med lag byggas och detta måstegälla även skattesystemet. Lagstiftningsmisstag måste rättas till med nyskattelagstiftning och inte med en generalklausul som öppnar för godtyckligabedömningar och analog tillämpning av bristfälliga skatteregler. Skattetillägg"utdöms" orättvist i många fall. Det slår alldeles för hårt särskilt motsmåföretagare och de rättsliga möjligheter som finns att underlåtaskattetillägg åsidosätts av skattemyndigheterna på ett fullständigtoacceptabelt sätt.En annan form av orättvisa ligger inbyggd i förmånsrättsordningen vidkonkurs. Småföretagarna som leverantör är placerade i strykklass. De fåroftast ingen som helst utdelning sedan främst banken tagit sitt. Detta är etthot mot småföretagarnas ofta bräckliga ekonomi.FelaktigmyndighetsverksamhetAlla människor gör väl fel ibland och då får man stå för det.Det är rimligt och lätt att förstå. Men vid felaktigmyndighetsverksamhet är det sämre ställt medansvarstagandet som tydligt framgick av praktexemplet medden rikskände bilhandlaren skadeståndsansvar måste förbättras men arbetet går segt idepartementet, vilket jag påpekar i en särskild motion.Nödvändiga initiativTill en början är det oerhört viktigt att minska småföretagensregleringsbörda och att anpassa den nödvändiga regleringenäven till småföretagen. Genom att minska effekterna avregleringsbördan så ges företagen större möjligheter att satsapå utveckling av nya produkter och nya marknader.I det långa loppet kommer en attitydförändring att ha den största effektenpå förbättringen av regleringsprocessen. Denna förändring kan främjasgenom att man modifierar tillvägagångssättet vid arbetet på ny lagstiftning iSverige. Det finns många viktiga åtgärder som bör vidtagas för att förbättralagstiftningsprocessen och här kan endast nämnas några sådana. Nya ochjuridiskt bindande procedurer för tidig och effektiv konsultation avnäringslivet och andra berörda parter bör utvecklas. Som en mekanism förförbättring av kvalitén på framtida regleringar kan antagas checklistor somverkligen följs och redovisas. Man bör utvecklas och införa nya objektivametoder för bedömning av effekterna, som bygger på traditionella kostnads-och intäktsanalyser. Alla nya lagförslag bör testas på småföretag och ingetförslag skall få läggas fram utan att en "lackmustest" gjorts påsmåföretagareffekterna av förslaget. bör man alltid överväga attanvända alternativ till lagstiftning såsom ekonomiska drivfjädrar, effektivsjälvreglering eller frivilliga överenskommelser med företag. För övrigt är detsjälvklart att man måste utveckla och införa system för utvärdering avbeslutade och genomförda regleringar. Det övergripande målet är attregelmassan ska rensas och förenklas.Sedan är det mycket angeläget att skapa konkurrensneutralitet påmarknaden. Här gäller det främst att effektivisera upphandlingslagstiftningenoch dess tillämpning samt avveckla bolagsbildningen på kommun- ochlandstingsområdena. Detta utvecklar jag närmare i en särskild motion.Vidare är det nödvändigt att småföretagarna inte känner sig helt rättslösa isamhället. Så är nu fallet på skatteområdet och i konkurssammanhang. Därförkrävs ny lagstiftning för att undanröja orättvisorna särskilt på dessa områden.Dessutom är det självklart att myndighetsoffer som ofta är småföretagarehålles åtminstone ekonomiskt skadeslösa när de oförskyllt drabbats avmyndighetsfel.Sammanfattningsvis måste man konstatera att rättssäkerheten försmåföretagare är oacceptabelt dålig och vill politiker satsa på småföretagareär det hög tid att gå från ord till handling särskilt beträffanderättssäkerheten.Vad som måste till är mer eller mindre en kulturrevolution i synen påsrnåföretagen och deras ägare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassat rättssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenkling av regelmassan,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektivare upphandlingsregler,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rimliga skattetilläggsregler,46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förmånsrätt för leverantörsfordringar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre skadeståndsregler vid felaktig myndighetsverksamhet.