mot · GK02Ub501 · 1996-10-07 00:00:00 — Den totala forskningsvolymen har ökat mycket kraftigt iSverige framför allt beroende påen stark expansion av den s.k. kunskapsutnyttjande (ellertillämpade) forskningen. Inom tunga sektorer av svensktnäringsliv har behovet av egen forskning förproduktutveckling ökat dramatiskt. På motsvarande sätt offentliga sektorns behov av forskning rörande olikasamhällsfunktioner ökat.Grundforskningen utgör den nödvändiga kunskapsbasen för all tillämpadforskning och dessutom är det inom universitetens grundforskning somutbildningen av forskare huvudsakligen sker. Grundforskningen har ocksåden ökat i omfattning . Denna ökning har emellertid varitrelativt blygsam. rådde redan en stor obalans mellangrundforskning och tillämpad forskning med negativa effekter på såvälgrundforskning som tillämpad forskning. Obalansen förvärrades genominträdet i EU, som tillförde den tillämpade forskningen ytterligare 800miljoner kronor. I det läget bildade den dåvarande regeringen åtta stiftelsermed mycket stora medelstilldelningar för i huvudsak tillämpad forskning.Idag är obalansen alltså större än någonsin och utgör en hämsko för en sundutveckling av svensk forskning och forskarutbildning.Det är svårt att få en klar bild av hur stora resurser som användsför den tillämpade forskningen. Sannolikt handlar det om närmare ca 50miljarder kronor varav hälften är finansierat inom den offentligasektorn. Grundforskningen, som finansieras genom fakultetsanslag och anslagfrån de statliga forskningsråden, disponerar medel som är ca en tjugondel avvad tillämpningssidan förbrukar.Miljöpartiet föreslår att medel överförs från den tillämpade forskningen tillgrundforskningen genom ett grundforskningsavdrag (GFA) om t.ex. femprocent. Detta skulle om det genomfördes fullt ut innebära en ökning avgrundforskningsresurserna om vilket utan tvekan skulle kunnaföra upp svensk forskning till en tätposition internationellt sett, samtidigtsomgrunden för en god forskarutbildning lades och vi fick en säkring avnäringslivets behov av forskare . För den tillämpadeforskningens del kan en femprocentig minskning täckas genom en rimligrationalisering i verksamhet och administration och bör sannolikt inteföranleda någon försämring vare sig i kvalitet eller omfattning. I ett förstasteg bör grundforskningsavdraget endast tas ut från medelstilldelare inom denoffentliga sektorn och andra fonder och stiftelser som delar ut anslag förtillämpad forskning. (Näringslivets forskning i egen regi har naturligtvis stortintresse i att grundforskningen håller en tillräcklig volym och kvalitet, inteminst med tanke på forskarutbildningen. Här bör dock andra vägar förgrundforskningsstöd utarbetas i samråd med näringslivets organisationer. )Det smidigaste sättet att ta in GFA är sannolikt om det tas direkt vid källan.Fördelningen av resurserna kan enkelt ske som förstärkning av fakultets-anslag till universiteten och ökat anslag till de statliga forskningsråden.Administrationen torde bli relativt enkel och billig. Självfallet skallspecielltviktiga och hårt trängda forskningsområden kunna undantagas från kravet påGFA. Dylika frågor kan med fördel lösas i samband med en inventering avden tillämpade forskningens relevans och kvalitet. En sådan genomlysning ärmycket väl motiverad av andra skäl och kan leda till en välbehövliguppstramning och modernisering av t-forskning och utredningsverksamhetinom den offentliga sektorn. Medel skulle därvid kunna styras över påområden som är aktuella och väsentliga men som i den låsta ekonominhindras i sin utveckling. Så skulle t.ex. det växande behovet av forskning ochutveckling inom miljöområdet kunna beredas väsentligt ökat utrymme.Ett uttag om skulle innebära en förstärkning av medel förforskningsråd och universitetens fakultetsanslag enligt följande tabell (imiljoner kronor. För att undvika överskattningar har beräkningarna grundatspå en total tillämpad forskning om ):AnslagForskningsråd199719981999D 1FRN+10+10+10D 3HSFR+150+150+150D 5MFR+50+50+50D 7NFR+150+150+150D 9TFR+50+50+50*SJFR+150+150+150* Utgiftsområde 23, G 3AnslagForskning ochforskarutbildning199719981999B 2Uppsala universitet+ 100+100+100B 4Lunds universitet+100+100+100B 6Göteborgsuniversitet+90+90+90B 8Stockholmsuniversitet+90+90+90B 10Umeå universitet+70+70+70B 12Linköpingsuniversitet+40+40+40B 14Karolinskainstitutet+30+30+30B 16Kungl. Tekniskahögskolan+30+30+30B 18Högskolan i tekniska utformningen av grundforskningsavdragetshantering bör utredas varefter grundforskningsavdragetsnarast bör genomföras. Målet skall vara attgrundforskningsavdrag kan tas ut och disponeras förfakultetsanslag och anslag till forskningsråd . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av grundforskningsavdrag,2. att beslutar om införande av grundforskningsavdrag enligt deprinciper som anförts i motionen,3. att beslutar att tillsätta en utredning enligt vad som anförts imotionen med uppdrag att utforma ett förslag till lämpliga administrativaformer för införande av grundforskningsavdrag.