mot · GK02K508 · 1996-10-07 00:00:00 — Kommunala bolagStaten har det övergripande ansvaret för näringslivspolitikeni . Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen får kommuneroch landsting driva näringsverksamhet endast om den drivsutan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttigaanläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommuneneller landstinget.Kommuner och landsting kan naturligtvis vidta åtgärder för att helt allmäntfrämja näringslivet i kommunen eller , men som en konsekvens avstatens övergripande ansvar för näringspolitiken och nämnda regel ikommunallagen bör kommuner och landsting hålla fast vid principen att intege direkt eller indirekt stöd till enskilda företag. Detta överensstämmer ocksåmed de internationella konventioner som har anslutit sig till.Sveriges kommuner och landsting är sedan gammalt verksamma på en radområden som måste uppfattas som en del av näringslivet men som liggerinom ramen för det s.k. allmänintresset. Exempelvis kan nämnas tillhanda-hållande av kollektiva anläggningar såsom elverk, vattenverk, renhållnings-verk och trafikföretag.Under senare år har kommuner och landsting utökat sin näringsverksamhetoch givit sig in i alltfler branscher som verksamheten allt oftarebörjat bedrivas i privaträttslig form med hjälp av kommunala aktiebolag.Enligt fanns i inte mindre än 1 450kommunala företag. Omsättningen var , vilket är mer änen fördubbling jämfört med tidigare.Denna utveckling är olycklig. och exempelvis privatverksamhet har stora skillnader, vilket gör att kommuner och landsting aldrigkan fungera på lika villkor med privata företag.En avgörande skillnad är att kommunernas och landstingens inkomster tillstörsta delen utgörs av skattemedel och statsbidrag, vilket innebär att man harett lågt eller i många fall inget finansiellt och affärsmässigt risktagande ijämförelse med privata företag. Genom att finansieringen av den kommunalaverksamheten dessutom ofta garanteras med borgen kan ettkommunalt bolag lättare få en låg kapitalkostnad i jämförelse med privatakonkurrenter. Detta medför i sin tur att kommunerna och landstingenknappast heller har några starkare incitament för effektivisering ochmarknadsanpassning.Privat näringsverksamhet finansieras genom privata kapitaltillskott och aveventuella överskott i verksamheten. Den karakteriseras i första hand av ettenskilt ekonomiskt risktagande, vilket betyder att en långsiktigt dåliglönsamhet mer eller mindre automatiskt leder till att verksamheten avvecklasoch att det investerade kapitalet helt eller delvis förloras. Privata företagmåste därför normalt anpassa omfattning och inriktning på verksamhetenefter omständigheter och omvärld och försöka göra en bedömningav huruvida det investerade kapitalet ger en rimlig förräntning.Genom att verksamhet däremot ytterst garanteras avskattemedel är det kapital som finns i det kommunala företaget inte likaflyktbenäget vid t.ex. dålig lönsamhet. Kommunerna ställer oftast mycket fåekonomiska krav på verksamheten i kommunägda aktiebolag. Man har sällannågra större anspråk på avkastning på insatt eget kapital. Det är inte ovanligtatt man helt avsäger sig t.ex. aktieutdelning. Kommunerna ger oftakapitaltillskott och garanterar förlusttäckning redan i bolagsordningen. Detfinns åtskilliga exempel på att kommunala företag tillåts fortsätta sinverksamhet även om de går med förlust. De kommunalaresurserna försvinner därigenom "ut i tomma intet" i stället för att användas ide kommunala kärnverksamheterna.De speciella förutsättningar som gäller för kommunala bolag beträffandeverksamhetens finansiering och affärsmässiga risktagande jämfört medprivata företag snedvrider konkurrensen till de privata företagens nackdel.Vid exempelvis en anbudstävlan kan kommunala företag beräknaanbudspriser med lägre riskmarginaler än konkurrerande privata företag.Situationen blir inte bättre av att ledningen för den egna kommunen, som intesällan är köpare, ofta sitter i de säljande bolagens styrelser.Kommunala aktiebolag har också nackdelar utöver de rent konkurrens-hämmande. De utgör i praktiken aktiebolag utan aktieägare på det sätt somförutsatts i aktiebolagslagen med allt vad detta innebär av brist på insyn frånkommuninvånarnas sida. De kommunala bolagen utgör följaktligen också etthot mot den kommunala demokratin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av kommunallagen i syfteatt minska den kommunala näringsverksamheten i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning i enlighet medvad som anförts i motionen.