ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A293 · 1996-10-07 00:00:00 — Lokal anpassning av arbetsmarknadspolitiken I sysselsättningspropositionen 1995/96:222 och iriksdagsbeslutet fastslog en nyinriktning av arbetsmarknadspolitiken. "Arbetsförmedling-arna stärks som de centrala resurserna reduceras.Kommunerna får en starkare roll. "Ur propositionen kan särskilt citeras sid 7.20: "regeringen utgår ifrån attlänsarbetsnämndernas styrelser ser en tillgång i de möjligheter som en utökaddelegering till arbetsförmedlingsnämnderna kan ge i genomförandet avverksamheten. "För att de lokala Arbetsförmedlingsnämnderna skall kunna ta sitt lokalaansvar och skapa sysselsättning och därmed minska arbetslösheten i kom-munerna måste det finnas förutsättningar för att lyckas med denna viktigauppgift.För att få en effektiv arbetsförmedling och ett fruktbart samarbete medkommunerna och näringslivet krävs att det regelverk som omfattararbetsmarknadspolitiken luckras upp. Regelverket är det stora hindret förutveckling och flexibilitet.En omfördelning av resurser för att väsentligt utöka ramen för otradi-tionella medel måste till. Med otraditionella medel menas att de inte ärbundna till en viss typ av åtgärd utan lokala intressen får styra typen avverksamhet.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna innefattar en mängd varianter.Varje åtgärd är skapad för en specifik grupp människor som t.ex. ungdomareller invandrare. Därutöver är ålder ofta avgörande för val av åtgärd. Detfinns också begränsningar som upplevs som frustrerande. T.ex. enungdom som skall in i militärtjänst och placeras i åtgärd blirarbetslös eftersom åtgärden inte får pågå mer än sexmånader.Flexibilitet och individuellalösningar måste tillåtasDetta betyder alltså att , AMSoch länsarbetsnämnderna måste följa riksdagsbeslutet ochinte sätta upp mål och riktlinjer för t.ex. volym av olikaåtgärder, som låser arbetsförmedlingsnämndernashandlingsfrihet.Åtgärdsfloran bör begränsas. En renodling av åtgärderna skulle innebära attarbetsförmedlingarnas administration minimeras. finns en mängdblanketter för varje åtgärd. Många timmars arbete kan sparas och användastill direkt kundorienterat arbete på detta sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal anpassning av arbetsmarknadspolitiken.
mot · GK02A294 · 1996-10-07 00:00:00 — Vårt samhälle är inne i en strukturell omvandling väljämförbar med den förändring som följde medjordbrukssamhällets uppgång i den industriellasamhällsstrukturen. Kännetecknande för denna struktur är deökade kraven på individens kunskaper och kompetens.Under vårt århundrade har kraven på allmänbildning ständigt stigit.Samhället har satsat mycket stora resurser för att möta dessa krav.Den nya samhällsstruktur som vi nu går in i kräver det livslånga lärandet.Alla måste ges möjlighet att växa med arbetslivets krav. Tider med insatser iarbetslivet måste kunna varvas med tider för inhämtande av ny kunskap.För att göra detta möjligt för alla krävs ett stabilt system för finansiering avden tid som skall omfattas av studier. Detta system måste vara så uppbyggtatt ingen av ekonomiska skäl måste avstå från nödvändig fort - ochvidareutbildning.Regeringen bör initiera arbetet med att skapa ett sådantfinansieringssystem, då behovet av vidareutbildning i arbetslivet sedan längeredan finns där. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett system för finansiering av återkommande fort- ochvidareutbildning i arbetslivet.
mot · GK02A295 · 1996-10-07 00:00:00 — Offentliga tillfälliga arbeten för äldre 6.10ArbetsmarknadsdepartementetA.5 Bidrag tillarbetslöshetsersättningen m.m.Vänsterpartiet är kritiskt till regeringens förslag till offentligatillfälliga arbeten för äldre arbetslösa. Vi menar att det är enfarlig väg att gå där de arbetsmarknadspolitiska ambitionernahotar att ge vika för äldre arbetslösa. är ingenåldersgräns som skall föranleda synsättet att man inte dugerpå arbetsmarknaden. Risken är att det inrättas ett underbetaltskikt av arbetande inom offentlig sektor som arbetsgivareninte betalar något för. Regeringens tal om att möjligheternatill reguljär anställning ökar förefaller inte trovärdig.Alternativet vore att det budgeterades tjänster eller inrättadesberedskapsarbeten.Vänsterpartiet har pekat på andra förslag som innebär projektarbeten av enutvidgad ALU-karaktär. Det finns en mängd punkter som är oklara medOTA, inte minst i kombination med a-kassereglerna. Det bör definitivt inteföreligga en skyldighet att acceptera erbjudande om arbete av denna typ.Däremot är det bra att pröva ett system där den arbetslöse kan aktiveras imeningsfull verksamhet inom den offentliga sektorn. Vi har sagt att en åtgärdav denna arbetsliknande typ måste ersättas högre än med aktivitetsstödet.Regeringen har accepterat synsättet men lagt sig på en alltför låg nivå. Omriksdagen godkänner regeringens förslag att införaOTA som ny åtgärd bör ersättningen tillskjutas i stället förregeringens förslag om . Det innebär överaktivitetsstödets nivå i genomsnitt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den som deltar i offentliga tillfälliga arbetenföräldre arbetslösa får en extra ersättning om per dag.
mot · GK02A299 · 1996-10-07 00:00:00 — För tillväxt och arbetstillfällen är nyföretagandet en mycketviktig faktor.Att våga säga upp sin anställning för att ta steget till att omsätta en idé tillett eget företag kräver både djärvhet och övertygelse.Det är inte heller alltid som det går precis som man tänkt sig. Det kan oftavara trögt i början med komplikationer som man inte förutsett. Det tar oftalång tid att etablera sig på marknaden, göra sitt nya företag känt och byggaupp en kundkrets.Osäkerheten och rädslan för att sätta sin försörjning i pant på att lämnatryggheten som löneanställd och bli företagare gör att många tvekar. Kanskeskall man nöja sig med att låta företagsidén stanna vid en hobbyverksamheteller överlåta den till något redan befintligt företag, är frågor man ställersig.För många skulle steget bli betydligt lättare att ta om man kunde starta uppoch till en början driva sitt företag på deltid.En sådan möjlighet kompliceras dessvärre på många sätt av de regelverk vihar både inom trygghetssystemet och arbetslagstiftningen.Det borde inte vara något oöverkomligt problem att skapa regler somunderlättar istället för att försvåra företagande på deltid. En översyn av detnuvarande regelsystemet i detta syfte bör därför göras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av nuvarande regelsystemi syfte att underlätta företagande på deltid.2.
mot · GK02A300 · 1996-10-07 00:00:00 — Lönebidrag prövas ej för dem som redan har en anställning . Företagen får istället rådet att anlita en konsult frånAMI som får utreda förhållandena samt undersökaförutsättningarna för eventuellt lönebidrag eller annanåtgärd.Många små företag har inte råd att lägga ner sådana kostnader utan väljeristället att varsla och säga upp den handikappade från anställningen.Detsamma gäller för den som redan har ett handikapp men blir sämre så attföretaget måste få lönebidrag för att kompenseras för sina extra kostnader.Lönebidrag borde kunna prövas för dem som har en anställning innan deriskerar att bli arbetslösa och frågan om eventuellt lönebidrag prövas p.g.a.handikapp. Blir en person arbetslös så har han/hon små möjligheter att fåarbete på den reguljära arbetsmarknaden med ett handikapp.Den utredning som arbetar med att se över lönebidragsfrågan bordeäven se över reglerna för redan anställda som har eller blir handikappade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utredningen som arbetar med lönebidragsreglerna även bör seöver reglerna för anställda.
mot · GK02A301 · 1996-10-07 00:00:00 — Provanställning och arbetsplatsintroduktion (API) De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna provanställning och API användssom en åtgärd för att leda till tillsvidareanställning (s.k. fast anställning).Åtgärderna används med framgång. Det skall dock inteblundas för att åtgärderna ibland missbrukas och den ena provanställningeneller arbetplatsintroduktionen avlöser den andra utan någon form av sakligprövning mellan företaget och den lokala fackliga organisationen.Eventuella missbruk från företagen samt diskriminering av enskildlöntagare undanröjs om företagen måste ange någon form av saklig grund tillberörd löntagare och lokal facklig organisation i förhandling om åtgärden ejövergår i en tillsvidareanställning.Vid provanställningar samt API som varat över börarbetsgivaren alltså ha skyldighet att ta upp förhandlingar med fackligorganisation i de fall anställningen ej övergår till en vidare anställning ochäven ange skälen därtill. Om arbetstagareparten finner att det ej finns någonsaklig grund kan ärendet drivas vidare enligt gängse förhandlingsordning.I samband med att företaget varslar om uppsägning d.v.s. att arbetet ejkommer att leda till en fortsatt anställning bör arbetstagaren under den sistaanställningsmånaden ha rätt att söka arbete omprovanställningen har varat 3 månader eller längre. Detta skall självklart integälla om det är av personliga skäl som anställningen upphör. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhandlingsskyldighet när en provanställning eller API inte ledertill fortsatt arbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt för arbetstagare med API eller provanställning att söka annatarbete under den sista anställningstiden.
mot · GK02A302 · 1996-10-07 00:00:00 — Försäkringsskydd vid rekryteringssanställningar m.m. anställs många personer med olika former avrekryteringsstöd. Arbetsförmedlingen har då att undersökaatt arbetsgivaren har avtal och tillhandahåller en godtagbarförsäkring. De företagare som har kollektivavtal upprätthållerett fullgott försäkringsskydd genom den obligatoriska AMF-försäkringen.Enligt AMS:s cirkulär T 59/83 ska arbetstagare i beredskapsåtgärderåtnjuta de förmåner som anges i kollektivavtal för den bransch inom vilkenberedskapsåtgärden är anordnad.Enligt cirkuläret ska arbetsgivaren teckna de fem AMF-försäkringar somtillhandahålls antingen via kollektivavtal eller som frivillig försäkring.Upphov till misstolkningar av den sista meningen har inneburit attbeslutande myndighet har godkänt andra ej fullgoda försäkringslösningar hosförsäkringsbolag utanför AMF.I AMS anslagsframställan efterlyses en renodling och förenklingav regelsystemet. Där föreslås att nuvarande skrivning som kräver jämförbarförsäkringslösning tas bort. Det är av största vikt ur konkurrenssynpunkt attdet finns ett likformigt försäkringsskydd mellan företag med kollektivavtalsom utan.Det är därför angeläget att påpeka att AMF genom kollektivavtal eller somfrivillig försäkring tillhandahåller ett försäkringsskydd som ännu intemotsvaras av andra bolag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att endast arbetsgivare med fullgod försäkring får ta emotarbetsmarknadsstöd.
mot · GK02A303 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetsmarknaden för ungdomar i Arbetsmarknadssituationen har drabbat ungdomarna iSödermanland mycket hårt. I en bygd med lant- ellerindustriarbetarhistoria har nya möjligheter till arbete varitextra svåra att finna. Förut gick en stor del av ungdomarnadirekt till närliggande industri, framför allt killarna, ochvidareutbildning var och är lågt prioriterat i förhållande tillriksgenomsnittet. I dagens situation, med teknikutvecklingoch åtstramad ekonomi är det inte längre möjligt förungdomar att gå till den lokala industrin och få anställning.Ungdomar flyttar som en konsekvens av detta ut frånSödermanland, vilket innebär en negativ avfolkning av städeroch mindre samhällen. I är läget allvarligt,liksom i , för att nämna några orter.Ungdomsarbetslösheten har inte kunnat bekämpas inomramarna för kommunernas möjligheter och den är alltjämthögre än riksgenomsnittet. har storasatsningar gjorts på som region. Men iSödermanland kvarstår problemen. hartagit del av insatser som gjorts inom forskning ochutbildning med ett mycket gott resultat, men för till exempelFlen blir de positiva effekterna av högskolabegränsade. Målet måste vara att människor i ska kunnabo kvar, att ungdomar ska kunna utvecklas, försörja sig ochskapa sig en acceptabel livssituation där de bor. Enlokalisering av någon form av vidareutbildning vore mycketpositiv för kommunens utveckling. Jag föreslår alltså att ettlärcentrum förläggs till och att regeringen gesi uppdrag att återkomma med åtgärder för att förbättrasituationen för ungdomar beträffande utbildning ocharbetsmarknad i län som . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och arbetsmarknad för ungdomar i .
mot · GK02A401 · 1996-10-07 00:00:00 — Olika typer av transportstöd är väsentliga för näringslivet iglesbygden i allmänhet och i synnerhet. Det kangälla såväl uttransportstöd till marknaderna somintransportstöd av nödvändiga råvaror för produktionen.I min motion vill jag därför peka på ett område som är i behov av sådantstöd, nämligen bageribranschen.Fördyringar som försvårar överlevnadsmöjligheten för ett litet bageri-företag redovisas här med konkreta exempel från J.B.Våfflan i norraJämtland:- Mjöl /år x = 56 000 kr.- Socker, fett, salt, lecitin= fördyring ca 46 000 kr.- Emballage fördyras med 40 000 kr.Detta bageriföretag har med andra ord en produktionskostnadsom är ca högre mot om man hade varitetablerad i t.ex. med samma produktionsvolym.Någon form av intransportstöd för bagerinäringen i vissa delar av Norrlandborde således övervägas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intransportstöd för bagerinäringen.
mot · GK02A402 · 1996-10-07 00:00:00 — Återförande av vinstmedel från vattenkraften har det återkommande aktualiserats kravatt en del av vattenkraftens vinster återförs till de bygder därvattenkraften produceras.Enskilda motioner i denna fråga har framförts till , 1993,1994 och 1995. i har enhälligt begärt att riksdagoch regering tillskapar system för en sådan vinstöverföring.Vinstmedel skulle kunna användas till investeringar i infrastruktur,näringsliv och forskning.Den sakliga argumentationen i ärendet har framlagts för riksdag ochberörda utskott tidigare, varför rättviseargumenten inte behöver upprepas idetta sammanhang. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återförande av vinstmedel från vattenkraftsproduktion till bygderoch län där vattenkraften produceras.
mot · GK02A403 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att transportstödetskall döpas om till "transportbidrag". Eftersom bidrag är ettmera negativt laddat ord än stöd, föreslår vi att det ävenfortsättningsvis skall få heta "transportstöd".Transportstöd ges för transporter från, till eller inom stödområdet somutgörs av de fyra nordligaste länen , , ochVästernorrland samt vissa områden inom , länoch . I budgetpropositionen föreslår regeringen attstödnivåerna skall sänkas i samtligatransportstödszoner. Stöden varierar inom dessa mellan avde stödberättigade transportkostnaderna.I propositionen aviserar regeringen en fortsatt översyn av transportstödetbl.a. med hänsyn till hur det skall stimulera utveckling av företagen.Transportstödet är det viktigaste regionalpolitiska instrumentet för attutveckla och bibehålla företag i hela . Vi anser dock att förutom de avregeringen aviserade förändringarna kan vissa förbättringar göras.Vi föreslår att regeringen i det fortsatta översynsarbetet beaktarzonindelningen. har exempelvis företag som ligger längs kusten ochvid E4 i vissa fall större stöd än företag som ligger i glesbygd med sammaavstånd till avlastningsort.Sedan transportstödet infördes har det utgått till samma närings-grenar. Vi föreslår att även nya näringsgrenar kan komma i åtnjutande avstödet t.ex. den norrländska mat- och småbrödsindustrins intransport av mjöloch socker.I alla stöd- och bidragssystem utvecklas metoder för att optimera utfalletför mottagaren. Detta gäller även transportbidragen. förekommer det attstörre företag bildar egna transportbolag som lämnar offerter tillmoderbolaget utan konkurrens. Detta innebär att moderbolaget kan erhållaett högt transportstöd. Det gynnar naturligtvis den egna koncernen, menknappast statskassan. Vi föreslår därför att ett krav för erhållande avtransportstöd skall vara att upphandling av tjänsten sker i konkurrens. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att transportstödet även kallas transportstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta översynen av transportstödet.
mot · GK02A404 · 1996-10-07 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet till län Statsmakterna bör vid ny- eller omorganisation avmyndigheter utlokalisera statlig verksamhet till län.Kalmar län är det län i landet som i jämförelse med andra län har denlägsta andelen statlig verksamhet.Länet har drabbats hårt av nedläggningar både av statlig verksamhet ochannan verksamhet under en mycket lång tid.Regionaliseringen av statliga myndigheters organisation som ,och m.fl. har medfört att huvudkontoren förlagtsutanför länet i samtliga fall som en regionalisering skett.Kalmar län har av statsmakterna klassats som regionalpolitiskt problem-område. har också i de regionalpolitiska besluten antagit en prio-riteringsordning som skall gälla i händelse av aktuella utlokaliseringsbeslut. Idet beslutet prioriteras län för tillkommande lokaliseringsbeslut.Något sådant beslut om utlokalisering till länet har ännu inte fattats isamband med att och regeringen avgjortlokaliseringsärenden. Därför finns det anledning att återupprepa kravet på attriksdagen skall leva upp till tidigare fattade målsättningsbeslut och lokaliseratillkommande statlig verksamhet till län. Inte minst infor-mationsteknikens utveckling möjliggör nu lokaliseringar av verksamheter tillde regionalpolitiskt högst prioriterade delarna av landet på ett sätt somtidigare föreföll otänkbart. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utlokalisering av statlig verksamhet till län.
mot · GK02A407 · 1996-10-07 00:00:00 — Statlig service kvar i helaNorrlandSamtliga Norrlandslän minskar nu sin befolkning.Medelinkomsten i är efter skatteomläggningen mot 22 700 i Stockholm.Men alla svenskar kan inte bo i Stockholm.Norrlänningarna har lärt sig att ta hand om sig själva. Här spirar högaambitioner, nyföretagande, kvinnliga nätverk och lokala initiativ. Norrlandsråvaror skapar största exportintäkter. största utvecklings-potential för det framtida finns i norra får inte sektorssnäv och kortsiktig statlig rationalisering och be-sparingsiver medföra onödig nedläggning av statliga funktioner och service iNorrland. Där slår gleshet och avstånd sönder centrala sektorsdrömmar omstorregioner och administrativa besparingar. Det drabbar företag, människor,kompetensnivå, förnyelseförmåga och regionalt inflytande. De statligafunktionerna måste finnas kvar i varje län. Den nya tele- och datateknikenmedger kvalificerad verksamhet i alla orter över hela landet.Det krävs breda och noggranna konsekvensanalyser i verk och myndig-heter, mer av helhetssyn och tvärsektoriella avvägningar. Det kan baraSveriges regering ta slutgiltigt ansvar för. Kortsiktiga och ensidiga ekono-miska vinster kan i själva verket medföra katastrofala samhällsekonomiskaförluster.Vi har allt för många avskräckande exempel från ,, , , med flera, och står skogsvårds-styrelserna, skattemyndigheterna och tingsrätterna på spel! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statlig service i .
mot · GK02A408 · 1996-10-07 00:00:00 — Landets länsgränser är inte längre en aktuell indelning förstatens myndigheter och verk. De flesta för att inte säga allamyndigheter har regionaliserats. Tyvärr hardessa regionaliseringar inte alltid varit överensstämmandemed andra myndigheters områdesindelning. Detta har lett tillatt samarbetet mellan myndigheter avsevärt har försvårats ivissa fall. Regeringen behöver se över hur man kan skapa ensamordnad regionalisering som skapar maximal effektivitetoch samarbete.I detta arbete behöver regeringen också se över de samhällsekonomiskakostnaderna vid dessa regionaliseringar. revisorer gjorde enfallstudie över flytten av häktet i till . Studien visade attdetta var ett samhällsekonomiskt slöseri. Kostnaderna i den nya organisation-en översteg den gamla organisationens kostnader.Det är ingen vågad gissning att anta att detta slöseri med samhällets resurs-er skett även på andra håll. Exempelvis har många mindre residensstäderblivit avplockade alltfler myndigheter och verksamheter. Dessa myndigheterhar sedan i stor utsträckning samlats i de större städerna.Detta har bland annat lett till:- att i många svenska städer har tomma fastigheter medanman på andra håll bygger nytt eller hyr in sig i privata hyresvärdarsfastigheter-- stor bostadsbrist i de större städerna medan de mindre städerna harmängder av outhyrda lägenheter och lediga villatomter-- stor arbetslöshet i de små kommunerna medan lönerna stiger drastiskt ide större städerna.-Detta är som jag ser det inte hållbart. Samhället måste kunnase på denna nödvändiga regionalisering med etthelhetsperspektiv.Varför måste alla myndigheter flytta till de större städerna? Med den IT-utveckling vi har finns inga hinder för att många myndigheter och verk skullekunna vara utlokaliserade till även mindre städer. På detta sätt skulle våraknappa samhälleliga resurser användas på ett mer effektivt sätt och slagordet"Hela ska leva" få ett reellt innehåll. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett helhetsperspektiv på myndigheternas regionalisering för attundvika samhällsekonomiska merkostnader.