mot · GK02T911 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningÖver hela världen bygger företag och organisationer ut sinanätverk för att få möjlighet att överföra information i olikaformer till sina anställda, sina kunder och partners. Detta förmed sig att oerhörda mängder känslig information skickashelt oskyddat på våra publika telefon- och datanät. Samtidigthar industrispionage tyvärr blivit en allt vanligare väg förbidyrbart utvecklingsarbete.Problemen har ökat i takt med den växande strömmen av elektronisk datasom skickas . Skadan för ett företag som blir utsatt för denna form avillegal aktivitet är mycket svår att uppskatta i pengar.Personlig integritetI takt med bl a Internets allt ökande användning för all formav kommunikation växer också naturligtvis kravet frånindividen på att kunna skydda sig själv från myndigheternasövervakning. Frågor kring den personliga integriteten harblivit än mer aktuella, då personlig medicinsk och finansiellinformation skickas oskyddat över näten, ibland dessutomtill fel mottagare.Integritets- och skyddsfrågorna har i det moderna IT-samhället fått enundanskymd plats till förmån för alla de möjligheter den nya tekniken ger.En av de allra viktigaste frågorna kring säker kommunikation och detstörsta hotet mot densamma är avsaknad av medvetenhet. För detprofessionella affärsspionaget och för den militära underrättelsetjänsten finnsdet mycket kvalificerade metoder för att komma över känsliginformation.Det säkraste sättet att skydda information som skall kommuniceras över depublika näten är med hjälp av kryptering. Kryptering av informationen ger ettmycket starkt skydd mot just illegalt intrång och avlyssning av datatrafiken.Dessutom finns möjlighet att med digitala signaturer ge mottagaren möjlighetatt bedöma om informationen kommer från rätt avsändare och är autentisk.KrypteringsteknikSedan ett antal år tillbaka har det pågått en allt intensivarediskussion kring användningen av kryptering. I flera ländermed i spetsen har exportkontrollen successivt skärpts.Sedan den 1/1 1995 har även enligt lagen (SFS1991:341, SFS 1994:2060 kompatibel med EC 3381/94)sällat sig till skaran av länder som vill kontrolleraanvändningen av starka krypteringslösningar. Detta innebäratt svenska användare av denna typ av system, oberoende avom det är en svensk eller utländsk produkt, måste få tillståndatt ta denna utrustning ut ur via ett s k slut-användarintyg. Dessutom måste alla utländska köpare avsvenska krypteringar få samma tillstånd.Här föreligger den egentliga målkonflikten mellan den enskilde ochsamhället. Var går gränsen mellan integritets-, säkerhets- och skyddsintresseå ena sidan och samhällets ovillkorliga krav att kunna kontrollera närmisstankar om oegentlighet eller brottslig verksamhet föreligger.Normbildningen för dessa avgöranden styrs i mycket hög grad av ,som under hot av svartlistning kan pressa en tillverkare av krypteringssystematt ej leverera till vissa kunder eller länder som av någon anledning förtillfället bedömer som opålitliga (om det finns några handelsrestriktioner ellerom man fått sälja avancerade vapen till landet ifråga).Här finns f n hela f d och som objektivt borde kunna fåett fullgott skydd åt öster, kan tyckas. Detta innebär att vi kan hamna isituationen att säljer JAS och ubåtar men att vi inte fårexporttillståndför vår egenutvecklade svenska patenterade kryptering.Tyvärr hindrar kontrollen inte kriminella eller illasinnade nationer attkomma åt starka krypteringar. Däremot kan enskilda individer och företaghindras från att använda den bästa tekniken.Balansgången att ge myndigheterna möjlighet att utföra sina åtaganden ochsamtidigt tillvarata den enskildes integritet måste regleras i en lag. Vårasvenska företags rätt att skydda sina affärshemligheter bör ligga hos oss här iSverige () och inte i USA.Slutsatsen är därför att det måste till en lagändring och undanröjande avnuvarande hinder. Annars riskerar myndigheter och företag att inte kunnautnyttja sina informationssystem internationellt med rimliga krav på säkerhet.Följande bör göras:* Satsa på utveckling av starka säkerhetslösningar för IT-samhället, bådeför skydd av den personliga integriteten och företags/organisationers känsligainformation* Driv en öppnare politik inom EU kring dessa frågor, eftersom detta inteär ett enskilt svenskt problemområde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning om kryptering.