mot · GK02Ub245 · 1996-10-07 00:00:00 — Men det är viktigt att elevenockså har möjlighet att påverka det egna arbetet.Demokrati förutsätter vana och människors aktiva deltagande. Den extra tiddet tar att låta barn/elever få vara med och påverka är en del av självainlärningen. Demokrati är något man lär sig och det kräver mycket träningoch måste ständigt återskapas.Läs- och skrivsvårigheterUnder årens lopp har termerna växlat då det gäller personermed läs- och skrivsvårigheter. kan man grovt setturskilja två förklaringsmodeller. Å ena sidan ennaturvetenskapligt, biologiskt orienterad modell som harbidragit till att begreppet dyslexi etablerats. Å andra sidanen förklaringsmodell som är mer humanvetenskapligtorienterad. I debatten hävdas att av barnen igrundskolan är dyslektiker. Flera forskare varnar nu förkonsekvenserna av en neurologisk dyslexidiagnos. Risken äratt man via diagnosen skapar läs- och skrivsvårigheter, istället för att se den stora skillnaden i barns sätt att lära.Diagnosen befriar från skuld och ansvar. Betonar man detneurologiska perspektivet allt för mycket krymperförståelsen för problemet som också kan ha sin orsak i densociala omgivningen och i skolans pedagogik. Bådelarmrapporter från skolan och stora vetenskapligtgenomförda läsundersökningar pekar på att lässvårigheternafrämst drabbar barn i bestämda sociokulturella skikt isamhället och att det snarare är klassklyftorna som skiljer degoda läsarna från de dåliga. De psykosocialaförklaringsmodellerna är ofta mer komplexa och svårare attförhålla sig till. De kräver också ett större politiskt ansvar.För oss är det oerhört viktigt att vi inte hamnar i enåtervändsgränd utan försöker skaffa oss en helhetsbild avvilka bakomliggande faktorer som orsakar lässvårigheter hosbarn. föreslår därför att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning som får i uppdrag att kartläggaproblemet från grunden.Forskning inomskolväsendetVi har tidigare markerat att vi anser att läraryrket behöver enstarkare forskningsanknytning. Kunskapssamhället kräveren väl utbyggd forskning om lärandet och lärandets villkor.En sådan forskning bör rimligen organiseras i anslutning tilllärarutbildningarna så att de kan fungera som förmedlandelänk mellan utvecklingsarbetet i skolan och de olikaforskningsinriktningarna som finns inom högskolan. Viföreslår därför i vår budgetmotion utgiftsområde 16 attskolforskningen och därmed också forskarutbildningen vidlärarhögskolorna förstärks med resurser motsvarande 30miljoner kronor i förhållande till regeringens budgetförslag.Studerande medfunktionsnedsättningarVänsterpartiets principiella utgångspunkt är att barn,ungdomar och vuxna med funktionshinder skall ges likamöjligheter till utbildning. I sin anslagsframställan tarStatens i skolan () upp deojämlika villkor som råder beträffande läromedelsförsörjningför synskadade elever vid bl.a. vuxenutbildning.Problemet har överlämnats till (U 1995:09) att beaktas i det fortsatta utredningsarbetet.Vi vill här också lyfta fram de vuxna dövas svårigheter vid studier inomframför allt den kommunala vuxenutbildningen då det gäller tolkservice.Eftersom inga regler finns som reglerar kommunens skyldigheter atttillhandahålla tolkservice förekommer det att en skola vägrar att betala förtolk för en döv studerande. Svårigheterna kan också gälla studier vid skolorutanför det allmänna skolväsendet, eftersom det är utbildningsanordnarensom skall stå för denna kostnad. Antalet vuxna döva som berörs är intemånga . Det är dock oerhört viktigt för dem det gäller. Vi menar därföratt även denna fråga bör överlämnas till för fortsattutredning och handläggning.För är funktionsnedsattas möjligheter till utbildning och tillett gott liv av mycket stor principiell betydelse. Vi avvisar därför samtligaförslag om besparingar på anslag inom områden som rör elever med handi-kapp. I förhållande till regeringens budgetförslag avsätter vi 10 miljoner kro-nor mer till (), ytterligare 5 miljonertillskolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp samt 8miljoner till specialskolor och resurscentra. Totalt 23 miljoner kronor.Bidrag till viss verksamhetinom vuxenutbildningenVänsterpartiet har tidigare föreslagit att man borde pröva attutveckla ett folkligt universitet enligt Open University-modellen. Det vill säga en universitetsutbildning på distansmed lokal förankring och kommunikation via modernamedier, gärna i samarbete med Utbildningsradion regionalt.Vi ser en sådan satsning som ett led i den svenskafolkbildnings- och folkupplysningstraditionen. Ett folk-universitet som skulle utgöra en brygga mellan forskning ochfält och med ett arbetssätt förankrat i folkbildningenspedagogik. Den nya antagningsreglerna för högskolan somriksdagen beslutat om ger ökade möjligheter tillvidgat tillträde, vilket skulle kunna locka nya grupper tillhögre utbildning. Något som kan bidra till att motverka densociala snedrekryteringen till högskolan. Lokala studiecentraför det personliga mötet mellan studenterna kan etableras påfolkhögskolor eller studieförbund. Vi är medvetna om attDistansutbildningskommittén ännu inte slutfört sitt arbete.Men med tanke på vikten av att i anda prövanya vägar för kompetenshöjning föreslår vi att ettpilotprojekt initieras. Vi föreslår därför i vår budgetmotionutgiftsområde 16 att 5 miljoner anslås till försöksverksamhetmed syfte att utveckla ett folkligt universitet fördistansutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om segregationen enligtvad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning ombetygsfri skola enligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag om krav på barn- ochungdomspolitiska handlingsplaner enligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda projektpengar för att stimulera kommunernas arbetemed ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälso- och elevvård i skolplanerna,6. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagenatt tillgång till elevvårdspersonal tydliggörs,7. att hos regeringen begär en utredning om skolhälso- ochelevvården enligt vad i motionen anförts,8. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagenatt en skyldighet att utarbeta åtgärdsprogram mot mobbning införs,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligare mål för skolans arbetsmiljö i skolplanerna,10. att beslutar att ett nationellt statistikregister för elevernasolycksfallsskador skall upprättas,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidare uppdrag för ,12. att beslutar att 14 a § socialtjänstlagen skall ges följandelydelse:Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorg skalltillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyntill barnets eget behov.Förskoleverksamhet skall tillhandahållas för barn somhar fyllt . För barn som ännu inte har fyllt ett årskall förskola tillhandahållas om barnet omfattas av 16§, 113. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information som flöde och resurs,14.15. att hos regeringen begär en utredning om hemspråksom merit enligt vad i motionen anförts,16.17. att hos regeringen begär en utredning om övergångenmellan den obligatoriska skolan och gymnasieskolan enligt vad imotionen anförts,18.19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet i barnomsorg och skola,20.21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elevdemokrati,22.23. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredningom dyslexi enligt vad i motionen anförts,24.25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till Kunskapslyftskommittén.26.