mot · GK02L422 · 1996-10-07 00:00:00 — Tolerans och lika rättigheter för homosexuella Motionen delad mellan flera utskottRespekten för människors lika värde och rättigheter ärgrunden för ett samhälle byggt på demokratins ochhumanismens grund. Varje människa bär på sina unika,individuella egenskaper. De ger tillsammans människansokränkbara värde. Det finns ingen människa som uppfylleren förutbestämd och utstakad norm. Alla människor är olika.Intolerans mot olikheter bland enskilda människor ochgrupper av människor, riskerar bli en intolerans somkan vändas mot vem som helst. Det undergräver demokratinsjordmån och förråar hela samhällsklimatet. Därför är toleransett livsavgörande värde för alla människor i samhället och ettgemensamt värde att försvara.Många starka krafter i samhället bidrar till att öka förståelsen ochtoleransen i vårt samhälle. Ett exempel är, att inställningen till homosexu-alitet i många avseenden blivit alltmer självklar, öppen och positiv. Samtidigtfinns det dock tendenser till att angreppen mot homosexuella blivit allt råare ivårt land, precis som i många andra länder. Det är extrema grupper - främstnazistiska - som allt oftare riktar sina attacker mot homosexuella. Det finnsett flertal exempel, både i och andra länder, där nazister mördar ellerförföljer människor p g a homosexualitet. Det cirkulerar i dessa extremaorganisationer skrifter som uppmanar till förföljelse av homosexuella.Diskriminering avhomosexuellaDen diskriminering homosexuella utsätts för påminner i storutsträckning om diskriminering på grund av kön, ras,hudfärg eller etniskt ursprung. Därför är det rimligt attsamhällets skydd mot diskriminering av homosexuellautformas på i princip samma sätt.Riksdagen beslutade att införa ett straffrättsligt skydd mot olagadiskriminering av homosexuella, samt ett förstärkt straffrättsligt skydd motförtal och förolämpning på grund av någons homosexualitet. Exemplen ärmånga på att nuvarande diskrimineringsskydd för homosexuella inte ärtillräckligt. Det vore därför rimligt att genomföra en översyn av bestäm-melserna i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen i syfte att åstad-komma förstärkt skydd mot diskriminering av homosexuella.Folkhälsoinstitutet har föreslagit att frågor om diskriminering avhomosexuella ska läggas under ()tillsyn. DO har förklarat sig positiv till en sådan utvidgning av sittansvarsområde. För att förhindra diskriminering av homosexuella och för attunderlätta för homosexuella att anmäla diskrimineringsbrott bör DO även få iuppdrag att bevaka diskriminering av homosexuella.Hets mot folkgruppUtredningen om homosexuellas situation i samhället föreslogenhälligt i sitt betänkande (SOU 1984:63) att hets mothomosexuella skulle göras olaglig. Även Folkhälsoinstitutetsupppmärksammade studie över våldet mot homosexuella(rapport 1996:84) konstaterar att logiken att inte inlemmahomosexuella i regeln om hets mot folkgrupp är svårfunnen.Det är därför en brist i lagstiftningen att bestämmelsen om hets motfolkgrupp inte går att tillämpa på hets mot homosexuella. Det finnsstraffrättslig lagstiftning om hets mot homosexuella som grupp i ett flertalEuropeiska länder. Enligt en kartläggning som redovisas i ett KU-betänkandefrån (1995/96:KU8) finns sådan lagstiftning i , ,, , och . Mot en lagändring har anförts attden skulle bli en motiverad inskränkning i tryck- och yttrandefriheten.Erfarenheterna från t ex och visar dock att några sådanaproblem inte finns.En annan invändning har varit att vissa homosexuella inte skulle vilja bliutpekade i lagen som en särskild grupp. Detta påstående har dock ingenempirisk underbyggnad. I debatten har inga homosexuella organisationer ellerprivatpersoner avvisat tanken på ett förbud mot hets. Tvärtom står deorganisationer som arbetar för homosexuellas rättigheter eniga bakom kravetpå en lagändring.Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som gör attäven homosexuella skyddas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp.SambolagstiftningenLagstiftningen om sambor av samma kön återfinns i lagen(1987:813) om homosexuella sambor. Denna lag avgränsarett tydligt område i lagstiftningen där homosexuella samborska jämställas med heterosexuella sambor.På övriga områden finns ett antal bestämmelser där sambor av samma könutestängs från de rättigheter och skyldigheter som ges sambor av olika kön.Exempelvis kan homosexuella sambor ännu inte få bostadsbidrag gemensamt.Lagen om medling mellan sammanlevande går inte att tillämpa på sambor avsamma kön. Tjänstledighetsförordningen diskriminerar homosexuellasambor. jämställer inte homosexuella och heterosexuellasambor i sina bestämmelser.Partnerskapskommittén, som hade i uppdrag att bl a utreda lagen omhomosexuella sambor, föreslog i sitt betänkande (SOU 1993:98) att denna lagskulle ersättas av en ny lag: lagen om sambor av samma kön.Kommitténs lagförslag slår fast principen att homosexuella ochheterosexuella sambor skall behandlas på samma sätt på alla områden inomdet offentliga regelverket, utom vad gäller de undantag som uttryckligennämns i lagen. Den juridiska konstruktionen motsvarar alltså den somanvänts i lagen om registrerat partnerskap och som där visat sig fungera väl.Partnerskapskommitténs förslag har flera förtjänster. För det första skulledenna lag vara en viktigt markering av principen om likabehandling avhomosexuella och heterosexuella. För det andra är den lättöverskådlig, så attde som har att tillämpa lagen inte behöver tveka om huruvida en vissbestämmelse går att tillämpa på homosexuella sambor eller ej. För det tredjeskulle denna lag avskaffa omotiverad särbehandling av homosexuella sambor,t ex på de områden som nämnts ovan.Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag baserat påpartnerskapskommitténs förslag till lag om sambor av samma kön.Lag om registreratpartnerskapLagen (1994:1117) om registrerat partnerskap ger tvåpersoner av samma kön möjlighet att ingå s k registreratpartnerskap, vilket ger dem i stort sett samma rättigheter ochskyldigheter som de som gäller för gifta par. Emellertid hardet visat sig att lagens nuvarande utformning ger upphov tillnågra problem. I den svenska partnerskapslagen finns ettkrav att minst en av personerna skall vara svensk medborgareoch ha hemvist i . Motsvarande krav finns även i denorska, danska och isländska partnerskapslagarna. Dennaregel särbehandlar negativt utländska medborgare bosatta iSverige. En danska som är bosatt i får inte lov attingå partnerskap med sin utländska flickvän vare sig iSverige eller i : i eftersom hon inte ärmedborgare i landet, i eftersom hon inte harhemvist där. Regeln innebär även en negativ särbehandlingav utlandssvenskar, även i de fall där personerna inte haremigrerat permanent. Enligt vår uppfattning strider dennabestämmelse också mot andan i både det nordiska och deteuropeiska samarbetet.Den bör ta initiativ till att lösa detta problem, t exgenom en konvention mellan de länder som har partnerskapslagar. Vissasvenska ambassader i utlandet har befogenhet att förrätta borgerliga vigslar.Ännu har dock ingen ambassad givits rätten att förrätta partnerskaps-registrering. Verksamheterna vid ambassaderna styrs av internatio-nella åtaganden, bl a som säger att ett land är skyldigt attfråga efter värdländernas godkännande av den verksamhet som bedrivs pålandets ambassader. För att besluta att en ambassad skall ha rätten att förrättapartnerskapsregistrering måste alltså inhämta värdlandetsgodkännande. Åtminstone har redan givit positivt besked ompartnerskapsregistrering på den svenska ambassaden i landet. Ett argumentmot att ge svenska ambassader rätt till partnerskapsregistrering har varit attbehovet inte synes finnas. Detta argument tar inte hänsyn till att antalethomosexuella är mycket mindre än antalet heterosexuella i befolkningen ochatt det alltså är oundvikligt att antalet partnerskapsregistreringar kommer attvara mycket mindre än antalet vigslar. I stället borde svenska utlands-myndigheter ha som princip att erbjuda alla svenskar samma service oavsettpersonernas sexuella läggning.Regeringen bör ge rätten att förrätta partnerskapsregistreringar åt alla desvenska ambassader som har rätt att förrätta vigslar och vars värdländergodkänner detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkt skydd mot diskriminering av homosexuella,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppgifter,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en partnerskapskonvention,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förrättning av partnerskapsregistrering på svenska ambassader.