ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo608 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns alla skäl att förmoda att teknik för miljöskydd ochmiljöanpassade produkter kommer att ha en växandeinternationell marknad redan inom den närmaste framtiden.Svensk industri har en kompetens och inriktning som liggerväl till för att utveckla produkter för denna marknad. Svenskproduktutveckling på området gynnar självfallet ocksåmiljöarbetet inom landet. Samverkan mellan högskola ochnäringsliv är särskilt angelägen i ett läge med sviktandeekonomi, hög arbetslöshet och en hårdnande konkurrens påden internationella marknaden.Regeringen har planerat att starta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg.Vi föreslår att ett institut med liknande konstruktion inrättas med inriktningpå forskning och utveckling av miljöanpassad teknik och teknik inommiljöskyddsområdet och naturvårdsområdet. Ett sådant miljöteknikinstitutskall bildas i samverkan mellan , , och ett eller flera universitet.Verksamhetens samordning med företagens intressen skall ske genommedverkan av och företag eller branschorganisationer. FRN föreslåsfå ansvaret för ledning av planeringsarbetet som skall ske i samarbete mellandeltagande parter. Den organisatoriska strukturen skall i relevanta delarutformas som VTT i , dvs. med laboratorie- och verkstadsresurserdisponibla för institutet. Möjligheterna att samordna denna del medexisterande laboratorier vid KTH eller någon universitetsinstitution skall ommöjligt utnyttjas. Med hänsyn till närheten till olika institutioner ochaktuellaföretag föreslås att institutet förläggs till . (Alternativaplaceringarkan övervägas, flera goda alternativ finns. )Det miljötekniska institutet skall utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är bättre miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också genererakonkurrensfördelar för svensk industri.Institutet skall ha en liten, stationär personalgrupp för administration ochdrift av laboratorier och verkstäder. Där skall också finnas en liten, fast stabav forskare med hög kompetens på kärnområdena miljöskydd, naturvård ochmiljöteknik. Arbetet drivs sedan i projektform med rörlig personal fråndeltagande forskningsinstitutioner och företag.Verksamheten finansieras genom medela) från staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet,b) från forskningsråd, stiftelser och fonder genom anslag efter ansökan fråninstitutet,c) från deltagande företag genom kostnadsersättning till institutet.Finansieringen under uppbyggnadsarbetet bör ske undersamma finansiella förutsättningar som de som gäller förstartandet av tekniskt centrum i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppbyggnad av ett miljötekniskt centrum.
mot · GK02Jo701 · 1996-10-07 00:00:00 — Tankrengöring till havs fortsätter utan risk för upptäckt.Notabelt är att utsläppen ökar. var det 500 utsläpprunt Sveriges kuster, vilket kan jämföras med dåendast 10 utsläpp gjordes. Av de upptäcktautsläppen i svenska vatten ledde endast ett fall till åtal.Utvecklingen är naturligtvis oacceptabel. Dessutom tillkommer mängderav oljepåverkat skräp som flyter i land längs . samlas ca35 000 säckar in med skräp, som vanligtvis har internationella avsändare.Västkusten är genom sin belägenhet mer drabbad av oljepåslag än andradelar av landet. Det är därför en egendomlighet att statsmakterna i detta lägehar planer på att ge mindre resurser genom nedläggningar iSkärhamn och , samt genom att dra in oljeskyddsförrådet i Kungshamn.Vad gäller känsliga havsmiljöer som och måsteoljeutsläpp motverkas genom mer radikala åtgärder än som har skett.Sverige, och måste som kuststater ta initiativ för att stoppamiljömarodörerna. Det kan ta sin början genom att man proklamerarSkagerrak och som nordiska innanhav. Härigenom kan staternaupprätta särskilda leder för tankfartygen i kombination med särskildövervakning. Ingen befälhavare skulle då våga sig på att oljesöla.Oljetrafiken till och från har sådana volymer att alla åtgärderav förebyggande art som motverkar miljörisker och för den del medvetnakriminella handlingar till sjöss måste ses som mycket angelägna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oljeutsläpp till havs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att proklamera och som nordiskt innanhav.
mot · GK02Jo702 · 1996-10-07 00:00:00 — Användningen i av smörjmedel är omfattande.Enligt uppgift används smörjmedel perår. Hälften, försvinner ianvändningsförsluster, bl a genom avdunstning, förbränningeller läckage. spillolja samlas upp påriktigt sätt för destruktion under kontrollerade former. Men35 , vilket motsvarar en drygt 2 mil långtankbilskaravan miljö- och hälsofarlig spillolja, hamnar påvillovägar varje år.När det gäller motorolja har den upp till 1000 gånger högre halt avsvårnedbrytbara och cancerframkallande polyaromatiska kolväten (PAH)efter 1000 mils körning. I oljan finns också metallrester och slaggproduktersom uppstår vid hög motortemperatur samt rester av olika ämnen som tillsättsolika oljetyper för att ge dem varierande egenskaper.När spillolja kommer ut i naturen finns hög risk för förgiftning av fisk ochannat liv, samt risk för förorening av grundvattnet.Tyvärr brukas spilloljerester ovarsamt av enskilda, som troligen äromedvetna om oljan farlighet. Det förekommer att den används till eldning ivillapanor och för diverse rostskydds- och impregneringsändamål.På industri/företagssidan sker en successiv förbättring i hanterandet. Manär skyldig att anlita godkända transportörer eller omhändertagare, vanligensker detta i samarbete med kommunen.Som framkommit inledningsvis synes den privata sektorn vara det områdesom inte nås av information om spilloljans farlighet och hur man bär sig åtför hantering och destruktion av oljan. Här bör komma till stånd eninformation till allmänheten om risker som är förbundna med oljan. Motbakgrund av den miljömedvetenhet som både riksdag och regering uttalat sigför i olika sammanhang, borde ett initiativ på riksplanet åtnjuta stortrovärdighet. Den information jag efterlyser bör alltså riktas till allmänhetenoch till del till oljebolagen där dessa uppmanas ta sin del av ansvaret för enriktig hantering av oljan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information till allmänheten när det gäller spilloljehantering.
mot · GK02Jo703 · 1996-10-07 00:00:00 — I olika sammanhang, och inte minst i , har jagpåtalat risker och konsekvenser av oljeprospektering iSkagerrak och närgränsande vattenområden. Det bör än engång upprepas att det finns ett massivt motstånd motprovborrningar i berörda kustområden i både , Sverigeoch . Det finns i den norska fiskenäringen bittraerfarenheter av oljeutvinningens konsekvenser, såväl vadgäller fiskevatten, redskap och påverkan på hemmamiljön.Den norska regeringen har tillgång till sakkunskap påområdet, bl a i egna statligt anställda experter. Alla varnarför konsekvenserna av provborrningar efter olja i Skagerrak.Som motvikt till den ekonomiska nyttan av oljeutvinning i området bör dettas fram i ljuset värdet av de samlade fångsterna i för ,och . Fångstvärdet ligger enligt uppgift på . Härtill adderas värdet av förädling av fisken iberedningsindustrin och i andra led, samt den betydelse näringsgrenen harför en levande kustbygd. En försiktig beräkning visar att på den svenskavästkusten är 1 000 yrkesfiskare beroende av att få fiska i Skagerrak.Förutom befarade negativa konsekvenser för fiskenäringen kommer ocksåturismen att lida stor skada. redan inträffade oljekatastrofer visar hur känsligdenna näringsgren är för oljepåslag.Trots att oljeletningen ligger fram i tiden finns det anledning att itid förmå den norska regeringen och petroleumbranschen att besinnakonsekvenserna av oljeutvinning i ett enormt känsligt område somVästerhavet och är. Den svenska miljökonsekvensbeskrvningenbör följas upp med initiativ i alla riktningar som kan påverka utgången, varesig det sker via internationella åtgärder (), på regerings-nivå, eller via regionala och lokala myndigheter och organisationer på fisketsoch miljöns område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oljeletning i .
mot · GK02Jo704 · 1996-10-07 00:00:00 — Försurning av mark och vatten är ett allvarligt hot mot miljöni framför allt . Ungefär två tredjedelar av mark-och vattenförsurningen kommer från svavelutsläpp, som försin över genom förhärskande vindar.Utsläppskällorna finns i första hand i ,och i . Till svavlet kommerkvävet som står för av försurningen i Sverige.Försurningen är, som framgår, i hög grad ett internationellt problem. Deinternationella diskussionerna om försurning ledde 1985 fram till att 21länder förband sig att minska svavelutsläppen . förband sig27 länder att frysa kväveutsläppen. Ett nytt avtal rörande svavlet skrevs under1994.I har det pågått kalkning av sjöar, vattendrag ochvåtmarker i syfte att hejda försurningen. kalkas 7 500 sjöar och vattendrag runt om i landet - men 12 000 sjöar och tusentalskilometer vattendrag är fortfarande försurade. I de av försurningen mestutsatta områdena är det nu surt ända ner i marken, ända ner tilldetytliga grundvattnet. I detta stadium läcker aluminium ut i grundvattnet. I 65000 grävda brunnar av totalt 400 000 finns risk för hälsovådliga metallhalter.I detta läge har regeringen i ett tidigare skede aviserat en kraftigneddragning av anslagen för kalkning. har noterats förändrade ochhögre belopp, men kontentan är att kalkningsbidragen minskar, då läget istället kräver extraordinära insatser.För skattebetalarna är ett ökat antal satsade miljoner på kalkningen av sjöaringen dålig affär. För turismen i är det sjöar och vattendrag sompräglar besökarnas bild av landet. drog besöksnäringen in 44miljarder varav 10 miljarder hänförs till fiskedelen. Det är alltså väl användapengar att kalka och att göra det i ökad utsträckning. Ökade insatser förkalkning kan finansieras med medel från programmet för hållbar utveckling.Inledningsvis har jag angivit att försurningen är en i högsta gradinternationell angelägenhet. Man kan med fog hävda att , som får taemot av utsläppen från utlandet, borde få EU att ställa upp med pengartill kalkningsinsatserna, särskilt som ligger i topp när det gällernettobidrag till EU. Jag yrkar att regeringen skall undersöka förutsättningarnaför att EU bidrar till de svenska kostnaderna för kalkning.Kalkning botar symptom och är ingen permanent lösning på försurnings-problemet, men är tills vidare absolut nödvändig. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade ekonomiska insatser för kalkning,2. att begär att regeringen verkar för att EU ställer bidrag tillförfogande för bestridande av kostnader för kalkningsprogrammet.
mot · GK02Jo707 · 1996-10-07 00:00:00 — har vi en otydlig lagstiftning som inte tillräckligt tydligtdefinierar begreppen kring sopor och hantering av dem. I entid när vi strävar efter att öka källsortering, återvinning ochöka andelen material som går i kretslopp är det avgrundläggande betydelse att lagstiftningen ger stöd,vägledning och uppmuntran till nya initiativ som driverutvecklingen framåt. Så är det inte idag.Det är inte definierat vem som äger soporna och vid vilka gränssnittägandebyte sker. Det är nödvändigt att få klara spelregler när det gäller vadsom är konsumentansvar, kommunernas ansvar och fabrikanternas ansvaravseende vår sophantering.Som konsument har du inte tillåtelse enligt renhållningslagen att själv tahand om eller deponera dina sopor. Du anmodas att lämna dem vidtomtgränsen för kvittblivning. Vem man lämnar sina sopor för kvittblivningtill talar inte lagen om. Ägandeförhållandet av sopor och hur länge man haransvar för dem är här mycket oklart. Om man t ex lämnar en soffa i encontainer utställd av och någon annan tar den kan detbetraktas som så kallad ockupation. Soffan är inte kommunens egendomförrän den når soptippen.Lagen om producentansvar avseende materialåtervinning är i mångastycken bra, men komplicerar i detta fall förfarandet. I detta gränsland när envara byter ägare är det viktigt att reda ut vilka handlingar som är att betraktasom en överlåtelse till någon annan.Eftersom sopor är en råvara i många återvinningsprojekt bör det vara heltklarlagt om man äger sin råvara eller inte. När en medborgares sopor blir tillgång för olika alternativa företag är det viktigt att reda ut dessaförhållanden.I Agenda 21:s tidevarv är det viktigt att man har ett samlat lagligtdokument runt hanteringen av våra sopor. Troligen är de flesta konsumenterintresserade av att bli befriade från ägandet redan vid det nuvarandekvittblivningsstadiet. är det väsentligt att klargöra vilkarättigheterett återvinningsföretag har. Ska konsumenten/sopproducenten ha möjlighetatt välja till vem soporna ska lämnas och till vad de ska användas?Om man kan handla med sopor - vilket man inte kan så länge inteägandeförhållandet är klarlagt - blir frågor om sophantering och återvinningmer marknadsorienterade. Detta kan leda till en kraftfull minskning av denmängd sopor som deponeras. Förmodligen kan återvinnas i någon formeller förädlas. Det finns en stor potential till nya arbetstillfällen ochminskning av behovet av nya råvaror. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en tydlig lagstiftning somunderlättar en miljöriktig sophantering och återvinning av sopor.
mot · GK02Jo709 · 1996-10-07 00:00:00 — fraktas avsevärda mängder miljöfarliga kemikaliergenom kommunerna. Dessa kemikalier används för olikaändamål och ofta bearbetas någon yta vilket gör attkemikalien blir "smutsig" eller på annat vis förbrukad. Medförbrukad kan avses nerspolad i avloppsnät, förtvålad ibearbetning, mättad med främmande smutspartiklar medmera.När en vätska är förbrukad skall den tas om hand. Vanligtvis sparas den vid"källan", dvs i tankar vilka töms ett antal gånger . Kemikalierna fraktasi många fall långa vägar för att destrueras och lagras vilket medför högakostnader. Dessutom får man återigen en transport av miljöfarligt gods,endast med den skillnaden att volymen är betydligt större ochdessutom farligare på grund av att t ex oljeemulsioner innehåller fasta partik-lar som kobolt, krom, zink med mera. Lagringsplatsen för detta avfall kom-mer sannolikt också att utgöra en "sanitär olägenhet", vara utrymmeskrävan-de, luktande, läckande och svår att sanera.För att frakta kemikalierna från användaren krävs tillstånd, men dettillståndet söks av transportbolaget och gäller för alla hämtställen. Men detfinns teknik som gör det möjligt för oss att med mobila reningsverk renaca av miljöfarligt klassad vattenblandad vätska. Som exempel kannämnas skärvätska, avfettningsbad, ytbehandlingsbad samt bilvårdsmedel.Större miljöfarliga verksamheter har i regel en internrening, menför de många mindre verksamheterna, som t ex verkstäder, bensinmackar,målerifirmor etc, är mobila reningsanläggningar ett mycket intressant alterna-tiv.Ett problem är att om man med modern teknik vill rena vätskan på plats,dvs källsortera, så krävs det ett tillstånd på varje plats där vätskan skarenas.Behandlingstiden för att få ett tillstånd är lång och mycket kostsam. Det äruppenbart att dagens lagstiftning inte är anpassad efter de möjligheter som nyteknik har gett oss. Tvärtom är det helt uppenbart att nuvarande reglementekraftfullt motverkar nya och effektiva lösningar.Om mobila reningsanläggningar får en rimlig chans att komma in påmarknaden minskar mängden miljöfarligt gods som måste transporteras långasträckor kraftigt. Dessutom blir mängden av miljöstörande utsläpp mindrevilket möjliggör en mindre belastning på vattendrag och reningsverk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av enklare juridiska regler som möjliggör för mobilareningsanläggningar att bli ett reellt alternativ för mindre miljöstörandeverksamheter.
mot · GK02Jo711 · 1996-10-07 00:00:00 — Växthuseffekten framstår enligt en så gott som enigforskarvärld som den viktigaste globala miljöfråga vi förnärvarande har att lösa. Utsläppen av koldioxid är dendominerande växthusgasen. Världssamfundet har enats omatt stabilisera och att därefter minska dessa utsläpp.Nettobidrag till atmosfären av koldioxid uppkommer vid förbränning avfossila bränslen medan förbränning av förnyelsebara bränslen anses ingå i ettnaturligt kretslopp. Härav följer att vi måste sträva efter att minskaförbränningen av fossila bränslen.För del kommer det största koldioxidbidraget från trafikområdet.Koldioxidutsläppen per fordon har minskat genom attenergieffekten har ökat. Men energieffektiviteten måste öka ytterligare. Föratt stimulera bilindustrin att prioritera framtagandet av energisnålare motorermåste samhället ställa krav. Ett sätt kan vara att maximera koldioxidutsläppetfrån fossilt bränsle motsvarande en energiförbränning av bensin perkörd mil eller per tidsenhet. All förbränning därutöver måste vara baserad påförnyelsebara bränslen. Detta skulle stimulera såväl framtagandet avenergieffektivare motorer som förnyelsebara bränslen. Förslaget bör kunnagöras skatteneutralt.Tiden för införandet bör sättas så att den medger såväl anpassning avmotorer som av utbyggnad av produktion och distribution av de förnyelsebarabränslena, men icke längre än att omställningsarbetet påbörjas omedelbart.Modellen medger möjligheter att efterhand öka kravet på sänkt andel fossiltbränsle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om krav på bränsleeffektivitetpå förbränningsmotorer i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Jo712 · 1996-10-07 00:00:00 — För att förhindra påväxt på bl a fritidsbåtar använderbåtägarna färger där ämnet triazin (med handelsnamnetirgarol) och koppar ingår. Irgarol är 60 gånger giftigare änkoppar. Dessa två ämnen hotar blåstångens fortsatta existensi haven runt våra kuster. Blåstången utgör basen för deekosystem som finns under vattnet på de delar avhavsbottnen som utgörs av klippor och berg, så kalladhårdbotten, i kustnära områden runt . Den förökar sigi , som alla fritidsbåtar sjösätts.Blåstången är den enda storväxande, bruna och fleråriga algsom går in i Östersjön.Algen är bältesbindande och fungerar som ett slags "barnkammare" förolika fiskarter. Den erbjuder en skyddande plats för dessa att söka föda åretrunt. har mängden blåstång dock minskat och den växer inteheller så djupt som . Forskning visar att det räcker med att en litervanligt Östersjövatten med en salthalt på blandas med en tillsatsav (miljondel av ett gram) koppar eller 0,16 mikrogramirgarol 1051 för att blåstångens groning skall minska . Förvidare fakta hänvisar jag till doktorsavhandlingen av , Universitet.En förutsättning för att en produkt skall kunna godkännas av Kemikalie-inspektionen är att nyttan med produkten uppväger dess risker. Det är ingaproblem att rengöra båtbottnar mekaniskt och att förbjuda skadliga båtbotten-färger, förutom bekvämlighet. Rengöringsstationer med relativt enkel teknikkan etableras i småbåtshamnar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att båtbottenfärger med triazin och koppar skall utgå ursortimentet och ej godkännas av Kemikalieinspektionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att skall administrera och få till stånd mekaniskarengöringsanläggningar i småbåtshamnar.
mot · GK02Jo713 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottEnergipolitikenPå förslag från tillsattes 1994Energikommissionen. Avsikten var att få fram ettbeslutsunderlag för att få ett brett parlamentariskt stöd föromställningen av energisystemet syftande till långsiktigtstabila spelregler för energiaktörerna. Efter det att enmajoritet i (s, kd, fp) redovisat enmöjlig väg för omställningen har detta arbete nuremissbehandlats och partiöverläggningar startats upp.Överläggningarna syftar till en bred överenskommelse idecember 1996.För del är det centrala i en kommandeöverenskommelse:- effektiviserings- och energibesparingsprogram inklusive kraftfulla åtgär-der för konvertering av elvärme till andra förnybara uppvärmningsformer,-- program för tillförsel med förnybar el med tyngdpunkten på biobränsle-området,-- utfasning av kärnkraften ur energisystemet,-- utökat ansvar för reaktorinnehavare vid en ev olycka vid ett kärnkraftverk,-- avvisande av storskalig introduktion av naturgas,-- avvisande av utbyggnad av de stora orörda älvarna,-- ny energimyndighet som skall ansvara för omställningen av energisyste-met.-Det kommande energibeslutet bör givetvis, som regeringenskriver i sin budgetproposition, vid sidan av säkerhetskraventa hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållandeav sysselsättning och välfärd samt utgå från vad natur ochmiljö kan bära. I det sammanhanget kommer också fråganom ekonomiska styrmedel upp och därför väljer vi att inte nulägga några omfattande förslag vad gällerenergibeskattningsområdet. På en punkt måste vi dock avvisade förändringar regeringen nu föreslår, och det gällerförslaget att minska beskattningen av kärnkraft. Detta är idagsläget en felsignal och därför bör denna skatt tills vidarevara oförändrad.Kristdemokraternas energipolitik har presenterats för vid fleratidigare tillfällen. Utifrån denna politik deltar vi i partiöverläggningarna somnu pågår och som vi hoppas ska leda fram till en bred uppgörelse sommynnar ut i en energipolitisk proposition som sedan föreläggs riksdagen.Redan nu vill vi dock från sida markera en uppfattningsom inte behandlas i samband med partiöverläggningarna. Och det handlardå om slutförvaringen av utbränt kärnbränsle. Enligt tidigare beslut skalldetta avfall slutförvaras i berg. Omfattande undersökningar för lokaliseringav detta slutförvar har redan genomförts. Frågan är om detta är rätt väg attgå. har man allt mer börjat diskutera möjligheten av att i enframtid kunna omhänderta detta avfall på ett bättre och säkrare sätt. Att då nuavhända sig denna möjlighet genom att göra avfallet oåtkomligt kan varaförhastat. Vi föreslår därför ett tioårigt moratorium innan beslut fattas omhur kärnavfallet slutligen skall omhändertas. skall alternativalösningar undersökas och ytterligare forskning kring denna fråga initieras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå regeringens förslag om ändring i lagen omsärskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tioårigt moratorium innan beslut fattas om slutgiltigtomhändertagande av kärnavfall.