mot · GJ02U25 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. Vår värld står inför stora utmaningar. Miljöförstöring hotarförsörjningsmöjligheterna för en växande världsbefolkning,på många håll i världen svälter en stor del av befolkningen.Kan vi inte komma tillrätta med hot som ökenspridning,klimatförändringar och befolkningsexplosion riskeraslivsbetingelserna för fler och fler. En stor del av världensinnevånare lider när närmar sig. Vi i den rikavärlden har en stor skuld till den växande ekonomiskaklyftan mellan nord och syd.Europa har upplevt ett omtumlande nittiotal. Den tudelade kontinentenhåller åter på att enas, demokratin konsolideras i allt fler länder, ochsamtidigt exploderar mitt i ett av de blodigaste och grymmaste krigsom vår kontinent upplevt. 1996 blir ett avgörande år för forna Jugoslavien.När EU:s medlemsländer möts vid regeringskonferensen står samarbetet iEuropa - såväl inom EU som i andra fora - inför en framtid av bådemöjligheter och hot. Vägen mot ett alleuropeiskt samarbete ligger öppen,samarbetsklimatet runt de två innanhaven och är bättreän på . brottas EU:s medlemsländer med stora internaproblem. Trots en relativ högkonjunktur råder stor arbetslöshet. Dessutomförmörkar grov brottslighet, växande narkotikaproblem, terrorism och rasis-tiskt våld samhällen. I ett längre perspektiv kvarstår en genuinosäkerhet om huruvida demokratin och rättsstaten kan stabilisera vår egenvärldsdel, inklusive , och dessutom . För EU blir 1996 ettviktigt år. När EU:s medlemsländer möts till regeringskonferens sker det i etttillstånd av kris, både i betydelsen svår situation och enligt latinets crisis - ettavgörande.Om regeringskonferensenDen stundande regeringskonferensen har sitt ursprung iMaastrichtfördraget som stadgar att en konferens skallsammankallas 1996 för att granska de bestämmelser för vilkaen översyn är föreskriven. Översynen skall ske mot bakgrundav EU:s målsättningar såsom de framgår av artiklarna A ochB i . Detta innebär att i princip helaEuropasamarbetet kan ställas under översyn. Några frågorkräver dock med hänsyn till fördraget en översyn. Det gällerbland annat utrikes- och säkerhetspolitiken, med-beslutandeproceduren, rättshierarkin och budgetfrågorna.Centerpartiet vill verka för ett utvidgat, uthålligt och förpliktigandesamarbete mellan demokratiska stater i syfte att skapa bättreförutsättningar för fred, välfärd och god miljö. skall eftersträva attEU blir en effektiv organisation för samarbete i alla frågor som är avgemensamt intresse för medlemsstaterna och där samverkan mellan dessastater kan leda till att innevånarnas trygghet, välfärd och miljö förbättras.Centerpartiet prioriterar fyra frågeställningar inför regeringskonferensen:Utvidgningen österut, miljöfrågorna, kampen mot arbetslösheten samt ökaddecentralisering genom maktspridning och insatser för att stärka regionerna.Härtill kommer frågan om EMU.EU har inte råd att upprepa misstagen från . EU får inte kommaatt uppfattas som - eller ännu värre utvecklas till - ett projekt för politikeroch byråkrater. Detta skulle vara förödande för den folkliga legitimiteten ochdärmed hota hela samarbetet. Resultatet av regeringskonferensmåste bli sådant att det stärker förtroendet för samarbetet. Vi har inte - ochfår inte ha - mer bråttom än att varje steg på EU-samarbetets väg sker medeftertanke och förankring. Vi bör ha i minnet att det tog att runt om iEuropa skapa en nationell identitet när nationalstaterna formerades.Skapandet av ett Europasamarbete med hög grad av folklig legitimitet tar tidoch kräver respekt för den demokratiska processen. I flera avseenden kanutvecklingen inom av en nordisk identitet tjäna som förebild för huren europeisk identitet kan ges möjlighet att växa fram.Centerpartiet har deklarerat att en väsentlig utvidgning av EU:sbeslutsbefogenheter kräver stöd i en rådgivande folkomröstning. Enfolkomröstning är i sig inget som partiet eftersträvar. Den inriktning som vi imotionen förordar för samarbetet skapar inte något behov av enfolkomröstning om resultatet av regeringskonferensen. anser attregeringskonferensen skall leda till en konsolidering av samarbetet samtidigtsom konkreta steg tas för att förbereda EU för en historisk utvidgning österut.Det är av stort värde att många människor runtom i vårt land görs delaktigai förberedelserna inför regeringskonferensen. Den tillsattaparlamentariska kommittén () genomför - och hargenomfört - ett ambitiöst seminarieprogram och genom uppdrag tillforskarsamhället har ett antal huvudfrågor för regeringskonferensen närmarebelysts. Slutligen kan nämnas de som haft att dela ut till folkrörelser och frivilligorganisationer för attöka kunskapen och stimulera åsiktsbildningen kring EU:s framtidsfrågor.Övergripande svenska målsättningarCenterpartiet anser att regeringen på ett föredömligt sätt hargivit möjlighet att följa arbetet ireflexionsgruppen. Däremot har regeringen, förutom ett ochannat mångtydigt utspel, förhållit sig förvånande passiv närdet gällt att vitalisera debatten om svenska positioner. Denskrivelse angående som regeringenpresenterar för ger intryck av en önskan atttillgodose ett antal olika intressen snarare än att prioriteraEU:s ödesfrågor. delar i stort vad regeringenanför om arbetstagarnas rättigheter, ungdomsfrågor,handikappfrågor och jämställdhet. Emellertid får dessa frågorinte skymma de konstitutionella och institutionella frågorna.Centerpartiet delar även i andra avseenden regeringens bedömningar.Engagemanget för ökad demokrati, för öppenhet och insyn är av mycket storbetydelse. Behovet av att förenkla och skapa enklare och merlättförståeliga beslutsprocedurer är stort. EU-samarbetet måste mer aktivt änidag inriktas på att bekämpa arbetslösheten. Regeringen har också lyssnat tillden kritik som framfört om brist på förslag för att stimulera enmer offensiv miljöpolitik inom EU. När regeringen presenteradeSveriges principiella intressen inför regeringskonferensen omnämndeskampen för en bättre miljö enbart i en instoppad bisats.Regeringens skrivelse 1995/96:30 är dock bristfällig i flera avseenden.Trots att regeringen säger sig vilja "inrikta EU-samarbetet mer på människorsbehov och problem i vardagen" märks mycket lite av ett sådantmedborgarperspektiv i skrivelsen. Idéer om medborgarnas kommerbort i regeringens ovanifrånperspektiv. Det finns vidare få konkreta förslagför att underlätta till , inklusive debaltiska länderna; konstruktiva resonemang om att stärka subsidiaritets-principen inom EU saknas dessutom. anser slutligen att Sverigevid regeringskonferensen skall ta initiativ till att fortsätta reformeringen avjordbrukspolitiken.När EU-samarbetet förbereds för en omfattande utvidgning är det oklokt attavfärda ett samarbete byggt på en varierande grad av integration mellanmedlemsländerna, alltså en flexiblare gemenskap. Som regeringen påpekarfinns det redan inom dagens EU-samarbete särskilda undantag och lösningar förenskilda medlemsländer. Vårt land har markerat att även om vi uppfyllerkonvergenskraven för deltagande i en ekonomisk och monetär union kanSverige komma att avstå från deltagande. har även markerat att vi för-behåller oss rätten att stå utanför ett närmare försvarspolitiskt samarbete.Dettainnebär att bejakar en variabel geometri, d.v.s. att medlemsländernasamarbetar med olika grader av integration utanför en gemensam kärna, detgemensamma regelverket.Centerpartiet anser att en variabel geometri eller en samarbetsutveckling iolika hastigheter inte får underminera fördelarna med den inre marknadeneller bryta ned det gemensamma institutionella ramverket. är detviktigt att medlemsländerna ålägger sig strikta ramar när det gälleromfattningen av den gemensamma kärnan. Annars minskar hållfastheteninom det gemensamma kärnområdet. EU-samarbetet skall inte utvecklas tillett à la carte, d.v.s när medlemsländer helt fritt har att "plockarussinen ur kakan" och välja inom vilka områden landet avser att samarbeta.När nya medlemsländer upptas i EU-samarbetet får inte heller sådana villkoruppställas som långsiktigt utestänger dem från ett eller flera samarbets-områden.Centerpartiet anser att undantag från reglerna i det sociala protokollet intebör accepteras. Det är värdefullt att regeringen biträder denna uppfattning.Istället bör det sociala protokollet avskaffas och artiklarna införas ifördraget.Det finns vidare ett behov av att tydligare visa hur de olika formerna församarbete som finns mellan EU och länderna utanför Unionen bildar ringarmed varierande grad av integration. Det måste finnas nära samarbetsformerockså för europeiska länder som inte avser att bli medlemmar av EU.Centerpartiet har vinnlagt sig om återhållsamhet i kraven på regeringeneftersom det ligger ett värde i samförstånd i omkring de svenskaförhandlingspositionerna. kan inte och bör inte heller söka låsaregeringen vid detaljer eller spika fast svenska förhandlare med villkorademandat. Å andra sidan ställer en sådan ambition från bestämdakrav på regeringen att fortlöpande och öppet redovisa förhandlingarna ochuppdatera vad gäller utvecklingen av regeringskonferensen.Detta är den bästa förutsättningen för en bred parlamentarisk uppslutningbakom ett slutligt förhandlingsresultat.Demokrati, öppenhet och insynDet är viktigt att driver på för att göra EU öppnareför medborgarna. Det måste bli enklare att följa dendemokratiska processen inom EU. Engagemanget för ökaddemokrati, för öppenhet och insyn är av mycket storbetydelse och - om än långsamt - vinner öppenheten insteg iEU-samarbetet. stödjer regeringens förslag attverka för en offentlighetsprincip av svensk modell. För attåstadkomma detta bör i skrivas ingrundläggande principer om offentlighet inom EU:sinstitutioner. Detta innebär inte, vilket regeringen ocksåframhåller, något krav på förändring av respektive landsoffentlighetslagstiftning.Trots att den enskildes "politiska" resurser och kompetens växer - både iSverige och i - minskar de demokratiska institutionernas legitimitet.Misstron mot politiken ökar. Vi kan se tydliga tecken på hur de demokratiskaunderskotten undergräver den sociala stabiliteten och därmed välfärdoch ekonomi. För att bryta tendensen mot ökat våld och egoism behövs enstark demokrati för att skapa ett bättre socialt kitt mellan människor. Attbekämpa maktlöshet och utanförtskap måste vara en prioriterad uppgift bådenationellt och gemensamt i . Ett mål skall vara att alla medborgareaktivt skall vara delaktiga i den demokratiska processen. Kommissionen börfå i uppdrag att upprätta ett "paper" för att stärka den demokratiskaförankringen bland medborgarna och motverka utanförskapet.Centerpartiet anser att visionen om ett "Medborgarnas " inte enbarthandlar om yttre symboler såsom utfärdandet av ett unionsmedborgarskaputan mera om att uppmuntra engagemang och kontakter mellan människoroch mellan föreningar och folkrörelser i medlemsländerna. Det nordiskasamarbetet kan här tjäna som förebild. vill framhålla attfolkrörelserna och föreningslivet har stor betydelse för den demokratiskaförankringen. Vi noterar att regeringen i skrivelsen delar detta synsätt. Där-emot ställer sig frågande till varför regeringen inte försökt attutveckla ett mer konsekvent medborgarperspektiv på Europasamarbetet. Inteens i avsnittet om demokrati, öppenhet och insyn förmår regeringen attkombinera nationsperspektivet och "institutionernas " med att belysasamarbetet ur medborgarens horisont och levandegöra hur den europeiskaidentiteten kan kombineras med en nationell och regional identitet.Inom reflexionsgruppen diskuterades olika lösningar för att stärka skyddetför individens rättigheter genom att ansluta gemenskapen till europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna. delar regeringensåsikt att även EU bör anslutas till konvention. Detta kommer attunderlätta möjligheten till klagomål från enskilda då man tillEuropadomstolen i också kan besvära sig över behandlingen frånEU:s institutioner och över gemenskapslagstiftningen. anseremellertid också att införandet av konvention skall kompletterasmed att ett tillägg görs om förbud mot dödsstraff. Det är viktigt att ifördragetslå fast att tillämpande av dödsstraff inte är förenligt med en humanistiskgrundsyn.Regeringen kommenterar inte förslag som framförts i reflexionsgruppenoch av socialistgruppen i parlamentet att införa en förklaring om individensrättigheter, en of Rights eller en Charter, i fördraget.Centerpartiet anser att inte bör stödja sådana förslag. Det finns enallvarlig risk att en reglering av individens rätt till offentlig service kankomma att innebära ett allvarligt hot mot ansträngningarna att göra denna typav tjänster utsatta för konkurrens. Detta skulle inte vara förenligt medCenterpartiets syn på vad EU-samarbetet skall omfatta och innebär enligt ossett avsteg från subsidiaritetsprincipen.Att ansluta gemenskapen till den europeiska konventionen om demänskliga rättigheterna innebär förpliktelser. Det förefaller rimligt att, ienlighet med reflexionsgruppens majoritet, i fördraget föra in en möjlighet atttillfälligt suspendera en medlemsstat som allvarligt och upprepat bryter motde grundläggande mänskliga rättigheterna eller de demokratiskagrundprinciperna. Mot bakgrund av de genomgripande förändringar som skerav samarbetsstrukturen i bör också i fördragen regleras hur ettkontrollerat utträde ur EU-samarbetet skall gå till. I detta ligger ingendramatik. Vi noterar att skrivelsen överhuvudtaget inte berör denna fråga.Centerpartiet anser att vid regeringskonferensen bör driva att enutträdesklausul införs i . bör ger regeringen till kännavad som här anförts om suspendering av en medlemsstat och om införandet aven utträdesklausul.Centerpartiet ser det som viktigt att förenkla och skapaenklare och mer lättförståeliga beslutsprocedurer. En enig reflexionsgruppmenar att unionens lag måste bli mer tillgänglig och att resultatet av 1996 årskonferens bör bli ett enklare fördrag. Det pågående arbetet att omarbeta, slåsamman och språkligt förändra rättsakterna bör fortsätta. Det är bra attregeringen delar detta synsätt.SubsidiaritetMöjligheten att påverka politiska beslut har förändrats. Nyafrågor och nya värderingar gör sig gällande. Arbetsmarknad,ekonomi, media och kulturliv påverkas av internationellaförhållanden oberoende av medlemskapet i EU. Attnationalstaten får ett minskat inflytande gör det än merangeläget att verka för en vital demokrati genom lokal ochregional självstyrelse. Det är här som stora delar avvälfärdssamhället skall förverkligas. Det är också här sombefolkningen har störst möjlighet att göra prioriteringar ochstärka sin egen identitet och kultur. Det är självklart inteacceptabelt att EU-processen i sig bidrar till att urholka denenskilda människans möjligheter att påverka sitt liv och sam-hällets utveckling.Lokal självstyrelse är grundläggande för det politiska systemet i devästeuropeiska demokratierna. Alla européer skall ha inflytande och kontrollöver utvecklingen i sitt närsamhälle. Det skall vara en självklarhet att allaskall ha möjlighet att utveckla sina egna lokala och regionala identiteter. Isamband med frigörelsen från de kommunistiska diktaturerna i ärutvecklingen av det lokala och regionala självstyret av central betydelse fördessa länder.Ett problem med EU:s principer för beslutsfattande är att områden somtidigare omfattats av den lokala eller regionala självstyrelsen - medbristfälligtillämpning av subsidiaritetsprincipen - kan komma att styras av EU:sministerråd. Den lokala självstyrelsen skulle kunna beskäras genom att beslutfattas med högre detaljeringsgrad i EU än vad som är fallet medriksdagens beslut om exempelvis regionalpolitik och skola.Det är ett faktum att en stor del av lagstiftningen i EU får tillämpning pålokal och regional nivå. Varje medlemsland bör därför innan beslut fattasinom EU-samarbetet göra en konsekvensbeskrivning av varje ny lag utifråndemokratiska och ekonomiska aspekter för lokalsamhället. Lagen börharmoniera med principen om lokal och regional självstyrelse. Regionalbalans och hänsyn till lokala, regionala och etniska identiteter skall utgöraokränkbara värden i den europeiska beslutsprocessen.Basen för det politiska beslutsfattandet i EU är enligt ,subsidiaritetsprincipen/närhetsprincipen som återfinns i artikel 3b. Detbetyder att inom områden som inte uttryckligen hör till unionens kompetens,skall unionen tillämpa närhetsprincipen. Åtgärder som medlemsländernasjälva kan genomföra på ett bra sätt, för att förverkliga de gemensammamålen, skall unionen inte lägga sig i. Avsikten med att införa närhets-principen i fördraget var att skapa större tydlighet i ansvarsfördelningenmellan nationella och europeiska organ. Närhetsprincipen säger ingenting omnivåerna under den nationella nivån eller om den demokratiska processen urett medborgarperspektiv.Det är otvetydigt att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen har förbättratsinom EU. Den successiva minskningen av antalet lagförslag är ett exempel pådetta. Användningen av remissinstrumentet genom publicering av vit- ellergrönböcker har ökat och kommissionen ger ökad prioritet åtramdirektiv framför detaljerade bestämmelser för den nationellatillämpningen.Centerpartiet ser som en stor brist i regeringens skrivelse att det saknas ettutvecklat resonemang om subsidiaritetsprincipen. En striktare tillämpning avsubsidiaritetsprincipen ökar nämligen det regeringen eftersträvar: fördjupaddemokrati, större folkligt deltagande och bättre insyn. Den positiva utveck-ling som skett beträffande subsidiaritetsprincipen bör ges ett tydligt stöd vidregeringskonferensen. bör vid regeringskonferensen verka förfördragsändringar som stärker subsidiaritetsprincipen och ta initiativ till enfullständig genomgång av och gemenskapslagstiftningen för attpröva om de motsvarar en konsekvent tillämpning av subsidiaritetsprincipen.En s.k bör genomföras, d.v.s. ett förfarande som innebär att föratt en lag skall gälla krävs att ett beslut med samma innebörd fattas på nytt.Centerpartiet anser att vid regeringskonferensen bör driva fråganom att upprätta en normhierarki som tydliggör olika beslutsnivåers ansvaroch den detaljeringsgrad som respektive nivå bör hålla sig till. En sådannormhierarki skulle kunna innebära att Rådet ägnar sig åt ramlagstiftning istörre utsträckning, medan mer detaljerade föreskrifter kan utfärdas avrespektive medlemsland. Införandet av en normhierarki skall kombineras medupprättandet av en kompetenskatalog - vem gör vad - över lämpliga kompe-tensområden för unionen, medlemsstaterna samt regionala och lokala organ.Centerpartiet anser att upprättandet av en kompetenskatalog bör kombi-neras med förändringar i artikel 3b i enlighet med regionkommitténs förslag.Artikel 3b skall förändras till att lyda: På de områden där gemenskapen inteär ensam behörig skall den i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipenagera endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte itillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eller av de regionalaeller lokala myndigheterna och därför, på grund av den planerade åtgärdensomfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.Frågan om att i artikel 3b lägga till regionala och lokala myndigheter ärkänslig och kan diskuteras ur olika aspekter. Ansvaret för decentralisering iandra länder får vägas mot ansvar för vårt eget självstyre. görbedömningen att behovet att stimulera en decentralistisk utveckling i Sverigeoch i andra länder överväger. Det är en parallell till det ansvar vi uppfattaross ha inom områden som jämställdhet, miljö och öppenhet. Vidare börprincipen om självstyrelse skrivas in i fördraget, som den definie-ras i stadga om självstyrelse.Artikel 235 i brukar framhållas som ett hot motdecentraliseringssträvanden, eftersom den ger möjlighet att på gemenskaps-nivå besluta om åtgärder även om fördraget inte ger gemenskapen sådanabefogenheter. bedömer att artikel 235 trots allt kan behållas,men endast tillämpas som sista utväg och med samtycke.Vid tillämpning av artikel 235 skall krävas en tydlig motivering varför åtgärderbehövs på EU-nivå. Kravet på enhällighet skall behållas vid eventuella beslutmed hänvisning till artikel 235.Centerpartiet anser i enlighet med reflexionsgruppens majoritet attsubsidiaritetsprincipen ytterst är en politisk princip. Om principen skall fårättslig innebörd och kunna prövas i domstol bör detta begränsas till beslutsom fattas på EU-nivå. Det är framförallt genom en förbättrad politiskkontroll från de nationella parlamenten, kommissionen och regionkommitténsom subsidiaritetsprincipen kan värnas. bör ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts om lokal självstyrelse, förstärkning avsubsidiaritetsprincipens tillämpning samt upprättandet av en kompetens-katalog.EU:s utvidgningFör finns ingen viktigare fråga förEuropasamarbetet än att förbereda EU för utvidgningenösterut. är kanske det parti som mest enträgetdrivit på för att genom en utvidgning av EU skapa ettfungerande alleuropeiskt samarbete. Vi vill därförunderstryka att arbetet med att förbereda tillCentral- och , inklusive de baltiska länderna samtCypern och , inte får läggas åt sidan underregeringskonferensen. Arbetet med att förberedautvidgningen måste pågå parallellt. Regeringens ambition att"beakta" utvidgningsperspektivet under hela konfe-rensarbetet är i alla delar vällovligt men tyvärr intetillräckligt.Det är viktigt att inte fullt ut jämställa den kommande utvidgnings-processen med unionens tidigare utökningar , 1981, 1986 och 1995, ävenom skälen till dels är desamma som när , och blevmedlemmar. Den kommande utvidgningen är mer omfattande, är av ännustörre betydelse för och kommer att vara mer utdragen än tidigareutvidgningar. delar regeringens bedömning om vikten av attförhandlingsprocessen inleds för alla kandidatländer. Detta är avsärskild betydelse för , och . Trots ambitionen attlikabehandla de 12 kandidatländerna kommer troligen inträdet i unionen attske beroende på skillnader i förutsättningar och iekonomisk utveckling.I än högre grad än vad som var fallet vid tidigare utvidgningar av antaletmedlemmar kommer integreringen av att krävabetydande flexibilitet och särskilda övergångsarrangemang. Olika former avövergångsarrangemang är sannolikt nödvändiga för att snabba påutvidgningen som annars riskerar att inte bli verklighet förrän på andra sidanår 2005. bör inte medverka till en permanent utestängning avmedlemsstater från delar av samarbetet eller att utvidgningen resulterar i attett à la carte etableras. Det är av yttersta vikt att EU:s ekonomiskaoch politiska samarbete med fortsätter att utvecklas parallellt medutvidgningsprocessen. anser att i samband medregeringskonferensen skall verka för att en särskild resolution antas angåendeunionens ansträngningar för att förbereda utvidgningen.Centerpartiet anser att regeringskonferensen måste mynna ut i att tempot iutvidgningsförberedelserna ökar. Det bör vara ett svenskt intresse att för-hindra att beslut fattas vid regeringskonferensen som försvårar östutvidg-ningen. får inte resultera i beslut inom den ekonomiskaoch monetära politiken, social- och arbetsmarknadspolitiken eller inom denandra och tredje pelaren som riskerar att fördröja utvidgningen. Istället börinitiativ tas som underlättar EU:s omställningsprocess. Stödet tillkandidatländerna, framförallt inom PHARE, bör också inriktas på att äntydligare stödja anpassningsåtgärder för att underlätta ett unionsmedlemskapför , inklusive . Ett område där ytterligareinsatser är nödvändiga är stödet till miljöinvesteringar i industri- ochenergianläggningar. bör ger regeringen till känna vad som ovananförts om åtgärder för att påskynda österut.Centerpartiet ser en fara i att överdriva behovet av institutionellaförändringar för att möta en utvidgning.