mot · GK02Ub8 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Vi kristdemokrater menar att forskning har ett strategiskt ochstort värde i sig. Detta gäller i synnerhet under rådandeomständigheter med en rekordstor statsskuld som ännu växeroch ett växande behov av att kunna konkurrera med övrigaindustriländer. kan aldrig konkurrera medomvärlden, som t.ex. eller , genomlägre löner och längre arbetstider. Enbart genom en längreframgångsrik forskning och bättre produkter kan vi hävdavår höga levnadsstandard. Att kan försvara sig somledande forskningsnation är alltså av väsentlig betydelse.Fasta forskningsresurser påmindre och medelstorahögskolorVi har tidigare motionerat om att de mindre och medelstorahögskolorna ska få ökade och fasta forskningsresurser, ochvälkomnar därför regeringens förslag om detta. Men det ärviktigt att återigen påpeka att denna resurstilldelning inte fårinnebära en omflyttning av forskningspengar påuniversitetens bekostnad. Utbyggnaden bör ske i en takt ochpå ett sätt som garanterar att kvaliteten upprätthålls. Iutredningen uttrycktes farhågor för att det inte finnskompetenta organ vid alla högskolor som kan genomföra denvetenskapliga kvalitetsprövning som måste ägnasanvändningen av forskningsresurser. Fastaforskningsresurser bör därför fördelas till de olika lärosätenaefterhand som de uppnått de förutsättningar som krävs i formav utbyggd organisation.Vi vill också understryka vikten av att forskningen kan bedrivas i dialogmed övriga forskarsamhället och inte får isoleras till de lokala orter där dessamindre och medelstora högskolor är förlagda. Vi anser att det är möjligt attkompensera det mindre antalet forskare på dessa orter genom att utnyttjainformationstekniken i ännu större utsträckning, samt inte minst genom attforskarna vid olika universitet och högskolor bereds möjlighet att mötas iseminarieform och därigenom kompensera avsaknaden av campuseffekten.ResurstilldelningenVad det gäller fördelningen av anslagen till de mindre ochmedelstora högskolorna är det oklart efter vilka principertilldelningen skett. Intrycket är närmast att det skettslumpmässigt. Vissa högskolor får så stora belopp att mankan ifrågasätta om dessa resurser verkligen kan utnyttjasoptimalt, medan andra högskolor inte får något eller mycketringa tillskott. Särskilt anmärkningsvärt är att ochSkövde inte beviljats något tillskott alls fram till 1999.Underlaget för medelstilldelningen är inte tillräckligt för attriksdagen ska kunna göra en bedömning av relevansen.Regeringen bör här återkomma med bättre underlag förmedelsanvisningen.LärarbristenRent generellt konstaterar vi att regeringen valt att skjutamånga avgöranden som vi nu hade väntat fåbesked om. Något som regeringen inte alls behandlar är denakuta bristen på lärare inom högskola och forskning. Åren1986 till 1995 växte antalet helårsstudenter . Undermotsvarande tid växte antalet lärare med enbart . Värstär situationen på de mindre och medelstora högskolorna, somsamtidigt föreslås stå för den största ökningen avutbildningsplatser. Vid dessa högskolor är dessutom antaletdisputerade lärare att jämföra viduniversiteten och fackhögskolorna. Detta faktum tycksregeringen inte ha tagit hänsyn till vid fördelningen av nyautbildningsplatser och inte heller när det gällerutbyggnadstakten.Forskningens prioriteringarDet innebär ett visst dilemma för regeringen vid författandetav forskningspropositionen och för att fatta beslutnär det gäller forskningsfrågor. Å ena sidan har högskolanfått en allt mer långtgående självständighet, och ettsjälvstyrande som i sig begränsar utrymmet för regering ochriksdag att lägga synpunkter på hur anslagen används.Forskningen som sådan är - och skall vara - fri och obunden,en princip som regeringen omfattar och säger sig vara bereddatt fortsatt värna (sid 37). Å andra sidan finns detsamhälleliga behov av att forskningen belyser olika problemoch frågeställningar, både vad gäller grundforskning ochtillämpad forskning.Avvägningen mellan att ge forskningen sin oinskränkta frihet, men ändå gesignaler som gör den samhällsnyttig, är grannlaga. Det är med växande oro vitar del av regeringens förslag om allmänna riktlinjer för forskningspolitikendär en ökad politisering accentueras genom formuleringar som attforskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället, en störrebetoning av att forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna, attforskningen skall komma till nytta och att samverkan med det omgivandesamhället skall öka. Vem definierar samhällets behov och forskningenssamhällsnytta?Allra störst är regeringens övertramp vad gäller dess önskan att politiseraforskningsstiftelserna så att regeringen skall utse och entlediga ledamöterna idessa stiftelsers styrelser. Vårt bestämda avståndstagande från dennapolitiska klåfingrighet kommer till uttryck i annan motion.Vi vill i denna motion ta vår utgångspunkt i det signalsystem som denförra regeringen initierade genom att ange vissa områden som "prioriterade"(se proposition 1992/93:170 t.ex. sidorna 116 och 275). Även nuvaranderegering har brukat detta signalsystem.Vi menar att all forskning, inom de etiska ramar som samhället omfattar,är värdefull och nyttig i sig. Vi vill dock här peka på några områden som vianser är angelägna att prioritera.SUNETSUNET är ett datanät mellan universitet och högskolor iSverige, och spelade en viktig roll i utvecklingen av Interneti vårt land. Internet har fått en mycket stor och snabbtväxande kommersiell del, därför minskar SUNET:sbetydelse för andra än de högskolor som utgör desshuvudman. För dessas behov kommer SUNET dock attbehöva uppgraderas betydligt . Videlar inte regeringens åsikt (s 70) att SUNET ska öppnas uppför landets folkbibliotek, utan anser att istället Internet fyllerbibliotekens behov. Vi menar att regeringens förslag skullebegränsa SUNET:s handlingsfrihet när det gäller att utveckladen tekniska strukturen. Dessutom har knappast SUNETpersonella resurser att möta de behov som användare medliten IT-kunskap har.Internationellt samarbeteAv sammanfattningen av medel för forskning inomutgiftsområde 16 (s 195) framgår att regeringen föreslår ennedskärning med av anslaget till internationelltsamarbete 1998 jämfört med nuläget. Denna minskninginnebär att inte förmår betala sin deltagaravgift iolika internationella forskningsprogram. Det blir t.exomöjligt att delta både i den europeiskakärnforskningsorganisationen och i det europeiskavetenskapliga programmet inom rymdforskning. Det ärnaturligtvis möjligt att ompröva deltagandet i något ellerflera av de program vi deltar i, men absolut inte på det sättsom regeringen vill genomföra det. Ett utträde ur någonav de aktuella verksamheterna innebär enligt deinternationella överenskommelserna - konventionerna - attett sådant utträde anmäls i förväg. måste det anmälas vid ett sammanträde i december1996. Det finns ingen möjlighet till ansvarsfull prövning avde svenska verksamheterna i detta internationella samarbetefram till december. Förslaget är dåligt genomtänkt och iprincip ogenomförbart och kommer att skapa stor misstroinom forskarsamhället såväl inom landet som internationellt.Det bör därför avvisas.Forskningsetiska problemKristdemokraterna motionerade 1993 med anledning av dendå aktuella forskningspropositionen om vikten av etik iforskarutbildningen och forskning i etik. Det är därför medtillfredsställelse vi i den framlagda propositionen ser attregeringen avser att tillsätta en utredning med parlamentariskförankring för att allsidigt belysa forskningsetiska frågor (s41).Vid denna utredning anser vi att det är angeläget att beakta vikten av godaetiska överväganden förankrade i etik och västerländsk humanism,särskilt inom medicinsk forskning, i synnerhet genetisk forskning. Behovetav etisk medvetenhet och utbildning finns dock inom snart sagt allaforskningsområden; ekonomi, politik, ingenjörsvetenskap, journalistik för attnämna några aktuella.Vi anser att uppgiften att noga följa de etiska frågorna, samt att övervakaatt de angivna etiska principerna följs, bör uppdras åt Universitetskanslern.Vi anser vidare att utredningen bör beakta möjligheten att stärkaforskarnas etiska medvetenhet genom att låta forskarutbildningenobligatoriskt innehålla ett moment, förslagsvis en 5 poängs kurs, i"Forskning och etik". Ett sådant etikmoment bör genomföras inomt.ex. biomedicin och genetik, men även ingå i andra discipliner, och dåsärskilt avpassas för de etiska frågeställningar som är aktuella där. Sådanaetiska kurser för forskare ges t.ex. i med jämna mellanrum, meneftersom de inte är obligatoriska är deltagarantalet litet.Vi anser vidare att utvecklingen såväl nationellt som internationelltaktualiserar behovet av grundforskning avseende etik, och att det ärangeläget att de teologiska fakulteterna prioriterar den etiska forskningen.Forskning om äldreAndelen äldre i är stor och kommer att öka, ochforskning i geriatrik blir därmed alltmer angelägen. I tider avekonomisk knapphet är det viktigt att de äldre garanterasfortsatt hög livskvalitet och god omsorg och omvårdnad. Vivill därför understryka regeringens angivande av att dennaforskning skall ha fortsatt hög prioritet (s 162, 165), samt attdet är särskilt angeläget att finna en vetenskaplig grund förutvärderingar av kvalitets- och effektivitetsmätningar, samtav förändringar för äldre och deras ekonomi i ljuset av deomfattande samhälls- och systemförändringar som pågår.Forskning om den ideellasektornIntresset för ideell verksamhet har ökat kraftigt den senastetiden av en rad olika skäl. Det finns all anledning attuppmärksamma denna viktiga samhällssektor. Om den skakunna utvecklas i positiv riktning och alltmer framstå som ettkomplement till den offentliga sektorn krävs att forskningenintensifieras. Gränszonen mellan ideell, privat och offentligverksamhet behöver belysas. Professor har påregeringens uppdrag upprättat ett handlingsprogram förforskning om den ideella sektorns förutsättningar,organisering och betydelse (DS1995:30). Med tanke på detstora engagemang för samhällsinsater som finns inom ideellverksamhet och de förväntningar som finns på att dennaverksamhet ska kunna bidra till lösningar på växande sociala,ekonomiska och demokratiska problem anser vi att dettaområde med utgångspunkt från de förslag som finns ihandlingsprogrammet bör prioriteras inom forskningen.Forskning om missbrukMot bakgrund av de personliga tragedier och enormasamhällskostnader som alkohol- och narkotikamissbruk förmed sig, bör forskning om missbruk vara prioriterad. Vi sermed tillfredsställelse på regeringens förslag (s 162) attSocialvetenskapliga forskningsrådet får ettsamordningsansvar för alkoholforskningen. EnligtKristdemokraternas mening bör forskningen belysasituationen för hela missbrukarfamiljen, i synnerhet för de ca100 000 alkoholistbarnen.Forskning om familj ochbarnDet är med besvikelse vi ser att den nuvarande regeringenmarkerar en nedvärdering av familjens betydelse, när denenda kommentar som familjen ges under rubriken(s 165) är: "Den snabbasamhällsutvecklingen skapar successivt nya ramar förfamiljelivet och för barnens uppväxt och integrering isamhället." På motsvarande plats deklarerade den tidigareregeringen i sin forskningsproposition (s 115): "Familjelivetsutveckling och villkor har stor betydelse för välfärden ochindividernas livskvalitet." Den socialdemokratiskaregeringen tycks inte se familjen som ett värde i sig, utanenbart som en utbytbar och föränderlig ram för barnensuppväxt och integrering i samhället.Kristdemokraterna menar att familjen är samhällets viktigaste byggsten. Ifamiljen finns förutsättningar för trygghet och samhörighet, för fostran isolidaritet och för en positiv normöverföring till barnen. Fastän familjelivetav de flesta upplevs som den faktor som har störst betydelse för välfärd ochlivskvalitet, är familjen utsatt för större tryck . Till skillnadfrånregeringen anser vi att det bör vara en prioriterad uppgift för forskningen attbelysa familjens situation och faktorer som bidrar till att hålla samman ellersplittra familjen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt konfliktlösning ochutvärdering av familjerådgivning i syfte att kunna integrera forskningsrönen iskolans samlevnadskunskap och i föräldrautbildning, t ex i studieförbundensregi eller i samband med mödravårdens profylaxträning.FolkhälsoforskningTill skillnad från regeringen, som under rubrikenenbart betonar forskning angåendeojämlikhet i hälsa, vill vi även poängtera attfolkhälsoforskning som belyser t.ex. hälsoekonomi,miljömedicin, kost-, livsstils- och beroendefrågor bör varaprioriterad forskning. Landvinningar på detta område skullepå sikt väsentligt kunna öka den enskildes välstånd ochvälbefinnande och ge en bättre hushållning med samhälletsresurser.Folkhälsoinstitutet () arbetar med 8 program: alkohol och narkotika,allergi, mat och motion, skador, tobak, barns och ungdomars hälsa, kvinnorshälsa, sex och samlevnad. Samtliga dessa områden är av stor vikt, mensärskilt bör det sista programmet med dess abortförebyggandeverksamhet prioriteras. Abortsiffrorna är oroande höga, var fjärde graviditetleder till abort, och abortsiffrorna ökar bland tonåringar.Ett forskningsprojekt vi anser bör vara högt prioriterat för FHI är enundersökning om varför svenska kvinnor begär abort och vilket stöd de hadebehövt av samhället för att se det möjligt att välja att föda sitt barn. Densenaste svenska undersökningen om motiven för abort genomfördes för 15 årsedan, 1981, av abortkommitté. Bland de motiv som då angavsmärktes bland annat socioekonomiska skäl (). Utifrån en ny och aktuellundersökning skulle det vara möjligt att utarbeta ett åtgärdsprogram för attstödja kvinnor vid oplanerade eller oönskade graviditeter.Forskningsrådsnämndens (FRN) kommitté för Individ, samhälle, hälsa(ISH) driver ett program för självmordsforskning. Förutom stödtill skilda projekt inom självmordsforskningen har FRN i samarbete medFolksams vetenskapliga råd och () inrättaten tjänst i självmordsforskning med samhällsmedicinsk inriktning. 1994bildade och gemensamt ett Nationellt rådför självmordsprevention med uppgift att ta fram ett nationellt program inomområdet.Vi anser att självmordsforskning bör vara prioriterad forskning eftersomsjälvmord är en alltför vanlig dödsorsak - vanligare än trafikdöd - och nugår allt längre ned i åldrarna. Självmord är det yttersta uttrycket förlivssmärta och existentiell ångest och är en av de största tragedier som kandrabba en enskild människa och hennes anhöriga. Det bör vara angeläget fördetta prioriterade forskningsområde, likaväl som för övriga, attforskningsrönen kommer till en bred allmänhets kännedom, och att designaler den som bär på självmordstankar sänder till sin omgivning särskiltlyfts fram.Kriminologisk forskningVi delar regeringens bedömning att forskning ombrottsförebyggande verksamhet, brottsoffer ochekobrottslighet bör prioriteras (s 139). Vi vill särskilt fästauppmärksamheten vid docent betänkande"Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning" (SOU1992:80) där bland annat föreslår inrättandet av enprofessur med anknytning till longitudinell forskning underbeteckningen professor i kriminalpsykologi. Det är av stortvärde att ytterligare få belyst vilka faktorer som genererar ettkriminellt beteende i en forskning som följer ett större antalindivider under en lång tidsrymd. Vi anser att samhällsnyttanför en sådan longitudinell kriminalpsykologisk forskning ärså stor att inrättandet av en sådan professur bör vara enprioriterad åtgärd av regeringen.Forskning om biobränslenVi kristdemokrater vill överhuvudtaget prioriteramiljörelaterad forskning. Särskilt vill vi prioritera forskningom biobränslen p.g.a. den hotande "växthuseffekten" genomökat koldioxidutsläpp. När regeringen i sin proposition tarupp Närings- och teknikutvecklingsverkets ()verksamhet (s 268) förbigås t.ex. den viktigabiobränsleforskningen. arbetar med olika program,såsom klimatfrågor, trädbränslen, energiodling, alternativadrivmedel, avfall/biogas/miljö, samt torv och kol. Dennaforskning vill vi se prioriterad, inte minst biobränslen somträdbränslen samt energiodling av t.ex. rapsolja och etanolsom kan användas som bilbränsle.JärnvägsforskningNär regeringen i propositionen behandlar övergripandekommunikationsforskning (s 185) saknar Kristdemokraternaen betoning på järnvägsforskning. kommer att investera stora belopp i enmodernisering och utbyggnad av infrastrukturen. Vad gällerden spårbundna trafiken skapas en ny marknad för snabb,miljövänlig, kostnadseffektiv och säker trafik med högkapacitet. Enligt vår mening finns därför flera skäl att nuintensifiera forskning och utveckling inom järnvägssektornför att bidra till en teknisk och organisatorisk förnyelse ocheffektivisering. Behovet av järnvägsforskning är väldokumenterat. KFB och har tillsammans 1994 låtitta fram ett underlag till forskningsprogram förjärnvägssektorn.InvandrarforskningDet socialvetenskapliga forskningsrådet har ett särskiltansvar för de forskningsområden som har relevans för detinvandrar- och migrationspolitiska området (), vadsom brukar kallas invandrarforskning. Regeringen nämnerinte denna forskning (s 160) men vi kristdemokrater villprioritera forskning om på vilket sätt flykting-, migrations-och biståndspolitik, samt en samordning av dessapolitikområden, kan bidra till att människor inte behöveremigrera för sin utkomst och överlevnad. Vi menar attkunskaperna här är otillräckliga. Ett forskningsområde attprioritera är också orsakerna till människors beslut attutvandra, likaså frågor om etniska relationer och hur vi kanundvika och förebygga etniska konflikter.Forskning rörande Central-och ÖsteuropaVi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen vill ökadet statliga bidraget till med 2miljoner kronor (s 144). Vi anser att det bör vara en högtprioriterad uppgift att forska kring utvecklingen i ,inte minst utvecklingen i . Svårigheten att förutsägaden framtida utvecklingen ställer krav på förmågatill anpassning i säkerhetspolitiska, strategiska, taktiska ochtekniska avseenden. Tillgång till ett bra beslutsunderlag inomförsvaret kräver därför denna forskning. Vi vill i dettasammanhang peka på den resurs som () utgör, meddess uttalade önskan att studera stabilitet och instabilitet iCentral- och Östeuropa.HumanioraEfterfrågan på naturvetenskapligt och tekniskt utbildadarbetskraft är stor. Satsningen inom dessa områden är därförfullt berättigad med tanke på Sverigesutvecklingsmöjligheter. Vi anser dock att inriktningen intefår bli alltför ensidig.Regeringen nämner i propositionen (s 30) att anslagen till humaniora,inklusive kultur och mediaområdet, harökat . Detta måste dock förstås mot bakgrunden av att humaniorahar och har haft en mycket blygsam tilldelning, med ett utgångsläge /87på . har anslagen till humaniorasjunkit. Regeringen betonar att antalet forskarutbildade under i Sverigehar ökat från ca 10 1970 till nära 25 1990. Denna ökning hardock inte kommit humaniora till del. Regeringen behandlar humanioramycket styvmoderligt, när man i kalkylen för antalet forskarutbildade ibefolkningen fram inte räknar med någon som helsttillväxt av antalet forskarutbildade i humaniora. Regeringen vill frysa nivåntill 3 000-4 000 forskarutbildade inom humaniora av 50 000 forskarut-bildade totalt. Det är för övrigt det enda fakultetsområdet som regeringeninte alls kalkylerar ska växa . Man kan fråga sig varförregeringen bedriver, och har för avsikt att bedriva,en sådan humaniorafientlig forskningspolitik. Vi kristdemokrater anser atthumaniora bör prioriteras, eftersom detta område ger oss immateriella värdensom självförståelse, historiskt perspektiv och psykologisk, teologisk ochfilosofisk reflektion. Vi behöver fler, inte färre, humanister i ettteknokratisktsamhälle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SUNET,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt forskningssamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om äldre,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om den ideella sektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om missbruk och spelberoende,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om familj och barn,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkhälsoforskning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om självmord,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskningsetiska problem,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriminologisk forskning,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om biobränslen,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om järnvägsforskning,413. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarforskning,114. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning rörande ,515. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning inom humaniora.