ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02U627 · 1996-10-07 00:00:00 — röstade fram enresolution riktad mot regimen i , i vilken mandeklarerade sin djupa oro över fortsatta avrättningar,användandet av tortyr, förtryck mot kvinnor och religiösaminoriteter, samt terror mot oppositionsmed-lemmar iutlandet.Under det senaste decenniet har den iranska regimen fördömts otaligagånger av olika FN-organ för brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran.Men har erfarenheterna visat att man måste agera kraftfullt och resolutför att kunna bromsa förtrycket och "exporten" av mullornas terrorism tillandra länder.Den 6 november 1994 anföll regimen ett av nationella motståndsrörelsensläger (vid gränsen mellan och ) med vilka betraktassom massförstörelsevapen. Dessutom strider attacken mot säkerhetsrådetsresolution nr 598. Detta demonstrerar mycket tydligt mullornas likgiltighetför internationella överenskommelser.Regeringen i missbrukar uppenbarligen den tystnad ochförlamning som världen visar, eftersom de grova kränkningarna av FN:sstadgar fortsätter.Ca efter Khomeinis död får regimens kriser inom de politiska,ekonomiska och sociala områdena allt större dimensioner. Valet av fruMarjam Rajavi till president för den framtida övergångsregeringen har fåttett massivt stöd bland iranier, som folkets missnöje ständigt växeroch protester i de flesta iranska städer visar att demokratin är inom räckhåll.Ioch med detta, utökar mullorna förtrycket mer än någonsin i , samtutvidgar sin internationella terrorverksamhet.Iran är medlem av FN. Det är viktigt att på nytt med kraftprotesterar mot att inte följer sina åtaganden att respektera FN:s stadgarom mänskliga rättigheter och erkännandet av etniska minoriteter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att uppmärksamma situationen i .
mot · GK02U630 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör inta en mer aktiv hållning i urbefolkningsfrågorna,i synnerhet som FN utlyst ett urbefolkningsårtionde ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utvecklat mångkulturellt samhälle, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en diskussion om det utvecklade mångkulturellasamhället,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteternas rätt att bevara sin kultur, sina traditioner, sinreligion eller sitt språk,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteter i samhällspolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till känna att regering ochdepartement vid tillsättningar av utredningar och kommittéer bör nomineraminoriteter,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den "särartsblinda" likvärdighetspolitiken,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteternas rätt till fri och öppen delaktighet i detmångkulturella samhället,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsbehovet när det gäller vidareutvecklingen av detmångkulturella samhället.1
mot · GK02U631 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundUnder har förtrycket av oliktänkandeintensifierats i . Repressionen slår till mot allaoliktänkande, religiösa såväl som icke-religiösa grupper.Iranska islamiska republikens parlament antog 257 nyalagparagrafer som tillförts lagstiftningen Sharia. Dessa innebär inte enbart enskärpning av fängelsestraffen, utan man utdömer även dödsstraff i en mängdolika frågor.Brott mot de mänskligarättigheternaFN:s kommission för mänskliga rättigheter har fördömt Iransislamiska republik 37(!) gånger för dess brott mot demänskliga rättigheterna. toppar listan över länder sombryter mot FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna.Kommissionens sändebud M.D. Copitourn publiceradenyligen sin rapport () och i den framgår att Iranökat sitt förtryck av oliktänkande.De iranska kurderna har under alla år utsatts för en systematisk förföljelseav den iranska regimen. En armé på 200 000 man är ständigt stationerad iden iranska delen av . har cirka 50 000 civila kurdermist sina liv, 480 kurdbyar har avfolkats och över en halv miljon kurder hartvångsförflyttats till azerbajdzjanska områden.70 km långt minerat bälteDen iranska militären har minerat ett bälte som är 70kilometer långt, och . Dethandlar om miljontals minor, utan att omvärlden reagerat detminsta. mister flera kurder livet då de trampar pådessa minor.Det kurdiska demokratiska partiet i (KDPI - ej att förväxla med KDPi ) är den största oppositionsgruppen i . gick deniranska armén över gränsen, in på irakiskt territorium för att anfalla KDPI:sflyktingläger. Det blev helt utbombat. 2 500 kvinnor och barn tvingades sökaskydd hos UNHCR. Den iranska regimen är skoningslös i jakten på kurdersom är politiskt aktiva. Många dör efter att ha torterats ihjäl i fängelserna.Förtrycket kulminerade denna höst, då den iranska militären började tabefälet för de människor de torterat ihjäl. Familjer som ville hämta sinasläktingars kroppar tvingades betala 200 000 toman.I somras utpekade för övrigt det tyska rättsväsendet den iranska regimenför inblandning i mordet på partiledare som mördades i Tyskland1992.Iran och kohandlarom flyktingarSedan 1970-talet har iranska kurdiska flyktingar sökt asyl iTurkiet. och har gjort enöverenskommelse att överlämna flyktingar åt respektiveland. 300 iranska flyktingar inledde en sittstrejk i föratt protestera mot UNHCR:s likgiltighet och den turkiskastatens planer att överlämna dem. När strejken avslutadesarresterade polisen ett 60-tal och hotade dem med avvisningtill . Tack vare internationella protester tvingades denturkiska regeringen till reträtt i frågan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kraftiga markeringar för att få att respektera konventionenom de mänskliga rättigheterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svåra situation som de iranska kurderna genomgår och om attsärskild hänsyn anbefalles av och vidbedömning av deras flyktingärenden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en önskan om att inte inleda större handelsförbindelser med deniranska islamiska republiken.
mot · GK02U636 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga konvertiter eller personer som på annat sätt anses ha brutitmot iransk eller islamsk lag skall skickas tillbaka till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länder som är överens tillsammans på parlamentariker- ellerregeringsnivå bör driva förändringar i länder med stora problem när det gällermänskliga rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den inte utan konsultationer och konsensusändrar policyn att inte göra besök på absolut högsta nivå när det gäller .
mot · GK02U702 · 1996-10-07 00:00:00 — pågår bl.a. på initiativ från Nordiska rådetarbetet på att tillskapa ett heltäckande samarbete påregeringsnivå i det arktiska området. Arbetet skulle omfattaDanmark, , , , , , Sverigeoch . Samarbetet skulle formaliseras i skapandet av ettarktiskt råd, till vilket också skulle knytas företrädare förurprungsbefolkningarna i det arktiska området såsominuiterna (eskimåer), samerna och ursprungsbefolkningarna iSibirien och norra arktiskt råd skulle bl.a. ha till uppgift de ytterst viktiga miljö- ochnaturresursfrågorna i det arktiska området, ursprungsbefolkningarnasställning och rättigheter, infrastrukturfrågor och forskningsfrågor. Tyvärrtvingas vi konstatera att bl.a. frågor som rör konkurrerande synsätt mellanåtminstone vissa berörda regeringar och ursprungsbefolkningarnas särskildarättigheter i området tillåtits blockera tillkomsten av ett arktisktråd.Det råder bred överensstämmelse i synen på det arktiska områdetsnyckelroll i det globala klimat- och miljösystemet genom sina verkningar påatmosfär och luft- och vattencirkulation i norra och Stilla Havet.Det råder mycket stort intresse för de väldiga biologiska såväl sommineral- och olje/gas-tillgångar som finns inom stora delar av det arktiskaområdet. Det är mot den bakgrunden av vital betydelse att frågorna omhanteringen av utvecklingen inom det arktiska området bringas till enlösning inkluderande formerna för det mellanstatliga samarbetet mellanberörda regeringar.Mot denna bakgrund framstår det som synnerligen angeläget med ett nyttregeringsinitiativ för att lösa bl.a. frågan om inrättandet av ett arktiskt råd. Viföreslår att den , gärna tillsammans med regeringarna iFinland, och , tar ett förnyat initiativ i detta avseende.Eventuelltkunde detta ske genom inbjudan av alla berörda regeringar till en konferenst.ex. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyade initiativ till stöd för inrättande av ett arktiskt råd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konferens om det arktiska samarbetet, t.ex. iKiruna.
mot · GK02U803 · 1996-10-07 00:00:00 — Ekonomiska garantier för utgivning av en svensk-litauisk ordbok I undervisas officiellt i svenska språket viduniversiteten i och . Undervisning finnsockså i Kaunas och Siauliai. I och finns detsvenska gästlektorer.Svenska språket har hög status i , där det faktiskt är andrafrämmande språk för många elever. Många av de duktigaste elevernastuderar engelska på gymnasiet och försöker läsa åtminstone en del svenskapå . Med engelskan ligger hela öppet och med svenskanSkandinavien och också . Alla våra nordiska grannländer ärvisserligen mera aktiva än vad vi är i kontakterna med , mensvenskan är ändå det mest användbara språket i Norden.Undervisningen vid universiteten sker emellertid med blygsamma resurser.Ett exempel på detta är att eleverna inte ens har ordböcker på de två språkensvenska och litauiska utan tvingas gå omvägen över rysk-svenska lexikon,vilket av flera skäl är mindre lämpligt.Skandinaviska institutionen i har börjat arbetet med projektetsvensk-litauisk-svensk ordbok. Avsikten är att använda den svenskaordbasen som utgångspunkt för en sådan ordbok, som skulle omfattaungefär 20 000 ord. Kostnaden har av docent , föreståndareför vid , beräknats till 134 800SEK.Därtill kommer ett behov av ytterligare datorer för projektet till en kostnadav . Totalsumman måste vid alla jämförelser framstå som mycketmåttlig.Det är uppenbart att det ligger i båda ländernas intresse attordboksprojektet kan genomföras. Många litauer har ett genuint intresse avatt lära sig det svenska språket. Det vore egendomligt om det inte också frånsvensk sida skulle finnas ett intresse av att främja studiet av vårt språk igrannlandet Litauen.Vem i bör då känna ett ansvar för detta projekt? Kanske kanansvaret sägas ligga i en gråzon mellan bland andra , SIDAoch regeringen. Den senare har ju genom vårpropositionens förslag om enmiljardsatsning på Östersjösamarbete velat skärpa profil på dettaområde.Svenska Institutet har tidigare fattat ett principbeslut att inte gå in meddirekt produktionsstöd till ordböcker. SIDA finansierar gärna utbildning iengelska, vilket naturligtvis kan vara nog så lämpligt i , men villinte engagera sig i några projekt för undervisning i vårt modersmål i ettgrannland. i har docksom startbidrag lämnat av egna medel. Bankkrisen i haremellertid gjort att dessa medel till stor del gått förlorade. Vidare harSvenska bidragit med och Författar- ochöversättarcentret på med 35 600 harenligt uppgift meddelat att man är villig att lämna visst bidrag.Erika Sausverde avser att med hjälp av kolleger och vissa studenter göraarbetet vid sidan av den ordinarie arbetstiden. Om man får inköpa deönskade två datorerna och också i övrigt klarar finansieringen skulle arbetetkunna vara klart . Av skäl som ovan antytts borde det varaockså ett svenskt intresse att se till att en svensk-litauisk-svensk ordbok gesut. Regeringen bör därför på lämpligt sätt se till att finansieringsproblemenfullt ut kan lösas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska garantier för utgivning av en svensk-litauiskordbok.
mot · GK02U804 · 1996-10-07 00:00:00 — För har man försökt skapa olikaformer av samarbete speciellt när det gäller fisket, miljön ochförsvaret. senast, , var vår regering värdför en konferens i då statschefer och andra högaföreträdare för deltog.Mot bakgrund till den mycket kraftiga ökningen av samarbetet mellanÖstersjöländerna, ges en fantastisk möjlighet att ytterligare öka samman-hållningen mellan i viktiga gemensamma frågor. Detta kanutvecklas till en Akademi (högskola) med säte inom Värmdö skärgårds-kommun. Akademin skall vara öppen för studenter, lärare, föreläsare frånländerna runt Östersjön.Undervisningen skall ske på högskolenivå med likvärdiga examina ochmed engelska som huvudspråk. Eleverna antas efter ett kvotsystem som geralla berörda länder möjlighet att delta.Undervisningen skall vara inriktad på miljö, fiske, båttrafik, sjöräddning,kultur, turism m.m. och liknande gemensamma områden.Akademin skall vara ett centrum för forskning i aktuella Östersjöfrågorsom avser miljön, vattnen, båttrafiken, fisket, fartygssäkerheten ochliknande. Forskningen kan finansieras genom stöd från industrin och olikafonder.Akademin skall vara ett forum för seminarier och föreläsningar för enintresserad allmänhet.Länderna skall gemensamt svara för ekonomin. Akademins ledning skallutgöras av en demokratiskt utsedd styrelse. Kompetenta lärare och föreläsareskall rekryteras från berörda länder.Genom att samla studerande, lärare, forskare från samtliga ien gemensam Akademi verkar vi för en fredlig samexistens mellan berördastater. När studenterna kommer hem till sina respektive länder kan depåverka besluten om gemensamma satsningar. Vi har skapat en positiv grundför en öppen och smidig dialog mellan länderna. Vi har skapat ännu bättremöjligheter för Fredens hav som så många miljoner människor är beroendeav.Akademins lokaler skall förläggas till kommun. Det är den störstaskärgårdskommunen i . Kommunen har relativt godakommunikationer med och de olika universiteten, liksom medhavet och farlederna med den intensiva yrkes- och kryssningstrafiken.Värmdö kommun med dess speciella geografi är en glesbygdskommun sombehöver Akademin för att behålla en levande skärgård till rimliga kostnader.Akademins placering på skall få kommunen att blomstra ochskapa många nya arbetstillfällen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den utreder behovet av ochmöjligheterna för att inrätta ett akademiskt centrum för .
mot · GK02U805 · 1996-10-07 00:00:00 — Stöd till utveckling av ett ekologiskt hållbart samhälle i De baltiska staternas utveckling går snabbt framåt ochbörjar likna den vi själva haft i västvärlden, på både gott ochont.Att underlätta en process där ekonomiska framsteg kombineras med endemokratisk utveckling för att åstadkomma ett ekologiskt hållbart samhälle,måste vara den viktigaste uppgiften för stödet till länderna runt Östersjön.Genom våra kunskaper och erfarenheter kan vi bidra till utvecklingen i debaltiska staterna. Det är då angeläget att vi inte talar om hur de ska göra utanatt det sker via ett nätverk av vänorter och lokala kontakter mellan länderna,där man tar till vara de lokala förutsättningarna, engagemanget ochkunskapen.I lägger vi stor vikt vid Agenda 21-arbetet, och många kommunerhar anställt speciella Agenda 21-samordnare för att sprida erfarenheter ochengagera kommuninnevånarna i det lokala arbetet. Denna metod att arbetautifrån lokala förutsättningar för ett hållbart samhälle bör vi ta tillvara ochutveckla när vi utformar stödet till de baltiska staterna.Jag föreslår att en del av de resurser som är avsatta för Östersjösamarbetetanvänds till att utbilda och finansiera anställning av Agenda 21-samordnare ivarje kommun eller region i . Dessa ska engagera människor pålokal nivå för utveckling i det egna närområdet t ex genom att stötta initiativoch samordna projekt. Detta kan ske i samverkan med Agenda 21-samordnarna i Sverige.På så sätt kan de vänkontakter som är etablerade mellanSverige och förstärkas och utvecklas.Det finns flera gemensamma beröringspunkter med människorna iBaltikum varav en av de viktigaste är att skapa ett ekologiskt hållbartsamhälle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbilda och bekosta anställningen av lokala Agenda 21-samordnare i de baltiska staterna , inom de resurser som äravsatta för Östersjösamarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera till utveckling av vänorts- och nätverkskontaktermellan Agenda 21-arbetet i och .
mot · GK02U806 · 1996-10-07 00:00:00 — Barns och ungdomars situation i de baltiska länderna Alarmerande rapporter når oss om hur många barnsoch ungdomars vardag ter sig i de baltiska länderna.Gatubarnens antal stiger i en oroväckande takt. Ett stort antalstår utanför skolväsendet, prostitution och kriminalitetförekommer likväl som missbruk och allvarliga smittsammasjukdomar. I uppskattas antalet gatubarn till ca 2 000.Omhändertagandet av barn som mist sin familj, blivitborttappade eller övergivna, är djupt otillfredsställande ochstrider mot FN:s konvention om barns rättigheter. Sammasak gäller ungdomar som omhändertas i s.k.ungdomsfängelser på grund av kriminellt beteende. Mångabarn riskerar också undernäring när alkoholismen ökar ochfattiga familjers pengar går till vodka istället för mat.Misshandeln av barn har ökat. Det är heller inte ovanligt attbarn och ungdomar genom olika beteenden bidrar finansiellttill föräldrarnas missbruk. Svensk polis har uppgifter om attbarnpornografi framställd bl.a. i når Sverige.Vid besök på ort och ställe och i kontakter med ansvariga politiker har jagfått rapporternas budskap bekräftat.Enligt uppgifter finns ingen fungerande nationelllagstiftning för att möta ovan angivna problem när det gäller barns ochungdomars väl och ve och mänskliga rättigheter. I sammanhanget förtjänaratt påpekas att de baltiska länderna skrivit på FN:s barnkonvention.I artikel 34 fastställs att barn skall skyddas mot allaformer av sexuellt utnyttjande. Att barn skadas såväl fysiskt som psykisktgenom vuxnas övergrepp är ställt utom allt tvivel och det finns inte någonsom helst förmildrande omständighet när det gäller att våldföra sig på barn.Förutom de fysiska och psykiska skadorna förnedrar man och kränker barnetpå ett oförsvarligt sätt.Att därutöver negligera barns och ungdomars behov av stöd, vård, omsorgoch grundläggande utbildning är oacceptabelt, men har tyvärr visat sigvanligt i de nya staterna i östra . Detta är en av många konsekvenserav kommunistiskt vanstyre med en skrämmande människosyn somfrämsta kännetecken.Trots omfattande insatser av frivilliga organisationer, samarbete ochbistånd från många länder, inte minst från går lagstiftningen förlångsamt.Det är därför nödvändigt att pröva nya metoder från sida för attkomma till rätta med påtalade missförhållanden i de baltiska länderna.Ett sätt kan vara att villkora både biståndet för demokratisk utveckling ochett framtida inträde i Europeiska gemenskapen. Ett annat sätt kan vara att geadekvat utbildning till ansvariga inom och kriminalvården. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att villkora biståndsinsatserna för lagstiftning till förmån för barnoch ungdom,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att villkora en anslutning till den europeiska gemenskapen omFN:s barnkonvention inte efterlevs enligt dess intentioner.
mot · GK02U808 · 1996-10-07 00:00:00 — engagemang i uppbyggnaden av de baltiska staternaär omfattande. Både från statens sida, organisationer, företagoch enskilda. Behoven av hjälp och stöd är omfattande.Hjälpbehov föreligger dessutom inom alla sektorer avsamhället.Från den svenska statens sida handlar engagemanget och insatsen om attvia lånegarantier och bidrag samt via insatser från statliga myndigheter ochandra nationella organ lämna bistånd. svarar även för finansieringenav många av insatserna och projekten som genomförs av internationellaorgan. Många av insatserna handlas upp eller läggs ut på företag.Tyvärr förekommer uppgifter om att den hjälp på olika sätt lämnartill de baltiska staternas uppbyggnad inte används på ett optimalt sätt.Hanteringen av biståndsinsatserna sker i vissa fall på ett sådant sätt atthjälpen inte kommer fram utan "försvinner" på väg fram. Kostnaderna för endel av projekten är för höga i förhållande till vad de positiva effekterna kanförväntas bli.Jag föreslår för att bringa klarhet i hur de svenska insatserna i Baltikumanvänds att ger regeringen i uppdrag att återkomma med enrapport om vad resultatet och kostnaderna är för de svenska insatserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att redovisa kostnader och effekten av bistånd till debaltiska länderna.
mot · GK02U811 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett stabilt, självständigt och demokratiskt bidrar påett avgörande sätt till fred och stabilitet i . Det ärdärför viktigt att utveckla det politiska samarbetet medUkraina, att stödja den demokratiska utvecklingen ochutvecklingen av ekonomiska reformer samt att i övrigt stödjaarbetet på att integrera med den övriga världen ochdå särskilt i det europeiska samarbetet och dess olika fora.Sverige har av naturliga skäl en stark inriktning på de nya demokratierna iÖsteuropa i vår utrikespolitik. Det gäller vårt engagemang för de baltiskastaterna, det nybildade och kraven på utvidgning av EU till attgälla även de östeuropeiska länderna. Detta arbete har i stora drag varitvälriktat. Den har valt att i första hand vara för detre baltiska staterna. Därutöver är det av betydelse att även se till andraösteuropeiska stater och inte minst till . bör ta ett störreansvar för att uppmärksammas i det fortsatta arbetet på ökadintegreration i EU och Europa.Det finns flera skäl till varför bör rikta större intresse än hittillspåUkraina. har goda förutsättningar att utgöra ett värdefulltstabiliserande bidrag i förhållande till den utbredda instabiliteten igrannstaterna och . Landet är också i behov avekonomiskt stöd då det varit utsatt för brutal sovjetisk planekonomi, och nufinns äntligen tecken på att tager de första stegen på rätt kurs motmarknadsekonomi och hållbar tillväxt. En hållbar marknadsekonomi kräveren fredlig och demokratisk utveckling, vilket EU och kan hjälpa tillatt stödja.Ukraina behöver såväl politiskt som ekonomiskt stöd. I relationerna mellanUkraina och finns historiskt sett många beröringspunkter. Detsovjetiska samhället lade dock locket på dessa relationer. Det är därförangeläget för såväl som att dessa förbindelser återigen byggsupp. Det totalitära och djupt odemokratiska system levde medtidigare har satt mycket djupa spår, vilket gör det viktigt att stärka dendemokratiska utvecklingen. Det sker bäst genom ökat samarbete med andrademokratier som och ökad integration i det europeiska samarbetet.I detta sammanhang är det därför viktigt att understödja och stimulerabreda enskilda och folkliga kontakter mellan t.ex. ungdomar från ochUkraina. Detta kan ske inom ramen för skolutbyte men också som ett utbytemellan ungdomsorganisationer som idrottsrörelsen eller scoutrörelsen.Sverige bör ägna utvecklingen i och samarbetet med ett störreintresse, vilket kräver en politik som präglas av strategi och konsekvens. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en politik för ökat samarbete med och integration i det europeiskasamarbetet av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat skolutbyte eller utbyte mellan ukrainska och svenskaungdomsorganisationer.