ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi19 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen PropositionenRegeringen föreslår nu att den generella nedsättningen avkoldioxidskatten för industrin och växthusnäringen skaändras från nuvarande till . föreslårvissa skattelättnader för energiintensiv verksamhet. Ävenden nuvarande 1,2-procentsregeln för viss industriellframställning föreslås bibehållas.Miljöpartiets bedömningoch förslagVi anser att beskattningen på arbete och arbetskraft är alltförhög. Den bör sänkas radikalt. Därigenom skapas många flerarbetstillfällen, återvinning- och återanvändning gynnas,tjänstesektorn stimuleras och vård- och omsorg blir mindredyr. Istället bör energiskatter och miljörelaterad skatt höjas.Koldioxidskatten bör därför höjas som en viktig del i attfinansiera sänkt skatt på arbete. Med denna utgångpunkt kanregeringens förslag välkomnas eftersom det ändå är ett litetsteg i rätt riktning.Koldioxidskatten är emellertid en utsläppsskatt som bör träffa alla utsläppav koldioxid som adderar till koldioxidhalten i atmosfären med lika kraft. Enhög koldioxidskatt stimulerar till snabbare övergång till biobränslen ellerannan icke fossilbränslebaserad energianvändning. Industri- ochnäringspolitik bör inte bedrivas genom undantag från miljökrav ellermiljöskatter.Även med den utgångspunkten kan regeringens förslag sägas vara ett litetsteg i rätt riktning. Regeringen bör emellertid ta ytterligare steg motatt normalisera koldioxidskatten. Den 50-procentiga nedsättningen börstegvis helt avskaffas.Definitionen av "industri" i energiskattesystemet bör begränsas till enbartverkligt energiintensiv industri där priser bestäms i en internationellkonkurrenssituation. omfattas hela tillverkningsindustrin, vilketmåste anses vara felaktigt. Nedsättningsregler bör endast kunna komma ifråga för sådan industri där energikostnaden överstiger avproduktionskostnaden. Nedsättningsregeln bör vara sådan att företaget, efteransökan, kan befrias från skatt för den del av energianvändningen somöverstiger av produktionskostnaden. Nedsättningen bör dock prövasför varje enskilt fall och i tidsbegränsad koncession villkoras med attföretaget i samråd med miljömydigheterna upprättar och genomför enåtgärdsplan för minskad energianvändning, minskade utsläpp av koldioxidm.m. Den industripolitiskt motiverade skattesubventionen ska således krävaen motprestation som mildrar den negativa miljöeffekter som företaget gerupphov till. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om höjd koldioxidskatt förindustrin och växthusnäringen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om ändradenedsättningsregler för energiintensiv verksamhet i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02Fi20 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen Förslagen i propositionen innebär att koldioxidskattenfördubblas för industrin och växthusnäringen.Folkpartiet liberalerna var länge ensamma förespråkare av ekonomiskastyrmedel i form av t ex energiskatter. Vi anser fortfarande att dessa har enavgörande betydelse att fylla för ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi trordock att det är nödvändigt att för varje skatt vi höjer av miljöskäl samtidigtsänka en annan skatt, t ex på arbete. liberalerna anser attarbetsgivaravgiften bör sänkas generellt eller riktat mot vissa områden för attpå så vis stimulera fram nya arbetstillfällen i nya sektorer.Det finns all anledning att hävda verklig skatteväxling som en huvud-princip när det gäller nya skattehöjningar på t ex energi.När det gäller EU finns det all anledning att understyrka vilken betydelsedet svenska medlemskapet skulle kunna ha om regeringen prioriterade miljö-frågorna. För att effektivt begränsa t ex koldioxidutsläppen i krävs attmajoritetsbeslut ersätter enhällighetsbeslut när det gäller miljöskatter. Förstdå blir det möjligt att på ett realistiskt sätt lösa de problem som följer avkol-dioxidutsläpp. EU-samarbetet har en enorm potential för en verklig skatte-växling inom Europa.Eftersom regeringen inte föreslår någon skatteväxling, där höjningen avkoldioxidskatten kombineras med en motsvarande sänkning av arbetsgivar-avgiften, tvingas vi från sida att yrka avslag på propositionen.Om emellertid accepterar förslag till sänkta arbets-givaravgifter kan vi acceptera energiskattehöjningarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:29 i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GK02Fi201 · 1996-10-07 00:00:00 — Allt för liten andel av de svenska ungdomsgenerationerna tar del avhögre utbildning, men fler utbildningsplatser, framförallt om dehuvudsakligen motiveras av arbetsmarknadspolitiska eller regionalpolitiskaskäl, räcker inte på långa vägar om skall kunna skapa denkunskapskultur som av såväl ekonomiska som sociala skäl är nödvändig.Det svenska utbildningssystemet måste bli mer pluralistiskt på alla nivåer.Det är naivt att tro att en enda typ av skola, universitet eller forskning kanståför generering av den kunskap som är nödvändig eller svara mot de behovoch önskemål som alla olika människor kan tänkas ha. Friskolereformen ochutvecklingen av de två högskolor, och , som gavs möjlighet att bedriva verksamheten i stiftelseform visarstyrkan i ett mer pluralistiskt utbildningssystem. Denna utveckling måstetillåtas gå vidare och uppmuntras.På samma sätt är det viktigt att bibehålla mångfalden i finansieringen avforskningen. Forskning är ett sökande efter ny kunskap. Detta sökande krävermånga olika vägar och möjligheter till framgång. Ny kunskap är perdefinition okänd och det är anmärkningsvärt att någon kan tro att dettasökande efter något okänt kan centralstyras från ett utbildningsdepartement.Regeringens ambition att till varje pris strypa de friståendeforskningsstiftelserna vittnar om en brist på insikt om detta. Tron attmajoritetsbeslut är metoden för att söka ny kunskap saknar förankring iverkligheten.Staten har grundläggande uppgifter på utbildningens område, av vilka enav de viktigaste är att främja och inte motarbeta mångfalden. Men det ärminst lika viktigt att det finns goda och ändamålsenliga incitament attutveckla den egna kompetensen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om människors rätt till frihet och självbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den grundläggande tryggheten i samhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av att individer och familjer kan leva på sin lön,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av enskilt sparande och behovet av offentligtskyddsnät,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för äganderätt och ekonomisk frihet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av stabilt penningvärde och stark valuta,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av sunda statsfinanser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat utrymme för arbetsvilja och företagande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att främja kunskap och förkovran.
mot · GK02Fi210 · 1996-10-07 00:00:00 — Trygghetssystemet måste utformas så attdet främjar framtidens flexibla arbetsliv, med en väsentligt större andelverksamma som egenföretagare och uppdragstagare. Inga förändringarföreslås inom utgiftsområdets ram.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunerÖverensstämmer med regeringens förslag.Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m.Överensstämmer med regeringens beräkningar.Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapenÖverensstämmer med regeringens beräkningar. 13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken som redovisas i finansplanen,2. att för beslutar om fördelning av utgifternapå utgiftsområden i enlighet med förslagen i proposition 1996/97:1,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anordnande av nya studentbostäder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsförmedlingsnämndernas ansvar och handlingsfrihet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljöbilaga till finansplanen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om valutapolitiken till regeringen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av de ändrade ölskatterna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hyresgästers självförvaltning och dess beskattning,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt på kväveoxid,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompensation för värme vid leverans till tillverkningsindustrineller växthusnäringen,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om yrkesfiskeavdrag,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt skattebefrielse för etanol m.m.,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattebefrielse för biobaserade bränslen som ingår i blandbränsle,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reseavdrag,315. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en analys av socialbidragsberoendets orsaker.4
mot · GK02Fi213 · 1996-10-07 00:00:00 — att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för arbetslösa,120. att avslår regeringens förslag om att tillfälliga arbeten föräldre arbetslösa får anordnas redan fr.o.m. ,121. att avslår regeringens förslag att på tilläggsbudget /96 finansiera offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösafrån anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m.,122. att avslår regeringens förslag att införa en extra ersättning förden som deltar i tillfälliga offentliga arbeten för äldre arbetslösa,123. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stödja en utveckling där riktiga jobb tillkommer ioffentlig och privat sektor,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åldersgränsen vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre,125. att beslutar avskaffa lagen om att minska statsbidrag tillkommuner som höjer sin kommunalskatt,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förbättra kommunsektorns ekonomiska förhållanden,t.ex. genom sänkta egenavgifter och andra åtgärder som förbättrar derasskatteunderlag.
mot · GK02Fi22 · 1996-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:40 Försäljning av aktier i Propositionens innehållI propositionen föreslår regeringen att Sverigesstadshypotekskassa överför de aktier kassan innehar iStadshypotek AB till staten. Aktierna skall därefter bjudas uttill försäljning. Till följd av överföringen av aktierna föreslåsäven att vissa bestämmelser i lagen (1992:701) omstadshypotekskassan tas bort. innehållerpropositionen några mindre förslag om justeringar avbankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) omvärdepappersrörelsen.Stadshypotek ABRiksdagen beslutade attstadshypoteksinstitutionen skulle ombildas. Målsättningenvar att skulle kunna konkurrera påkreditmarknaden. En grundförutsättning var dock attombildningen inte fick äventyra verksamhetensmarknadspositioner eller rättighetshavarnas säkerhet.Regeringens förslag innebär att aktierna i förs över frånstadshypotekskassan till staten och därefter säljs. Då försvagas statensförutsättningar att påverka kreditmarknaden. harspekulationer om sammanslagningar mellan olika kreditföretag medförtsvängningar i aktiekurserna. är ett av de företag som varit utsattför spekulation. Genom att behålla aktierna i kan statenmotverka de koncentrationstendenser som finns och på så sätt stärkakonkurrensen inom kreditmarknaden.Trots kraftigt sänkta räntor har kreditföretagen behållit storaräntemarginaler mellan in- och utlåningsräntorna. Genom att behålla aktiernafår staten också en möjlighet att hålla nere utlåningsräntorna vilket ökarkraven på övriga kreditföretag. Det vore därför olyckligt om riksdagenbeslutade att föra över aktierna till staten och därefter sälja dem.Vänsterpartiet är mot bakgrund av detta motståndare till utförsäljningen avStadshypotek AB. Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,2. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1992:701)om ,3. att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen attbesluta om försäljning av aktieinnehavet i ,4. att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen attutfärda en revers till stadshypotekskassa om 475miljoner kronor.
mot · GK02Fi401 · 1996-10-07 00:00:00 — Fastighetsskatten har efter den senaste fastighetstaxeringenoch det ökade skatteuttaget fått helt orimliga konsekvenser.Många människor - särskilt i attraktiva områden - har drabbats av såkraftiga taxeringsvärdeshöjningar och därmed så hög skatt, att man inte harekonomiska möjligheter att bo kvar.Det är orimligt att fastighetsförsäljningar i visst område kan leda till attandra människor i samma område tvingas flytta därifrån för attfastighetsskatten höjts. Värdet i reda pengar uppstår realt först vid enförsäljning, vilket givetvis också innebär att det i praktiken först då finnsrimliga förutsättningar att betala skatt på fastigheten.Det är tragiskt när inte minst äldre människor som i hela sitt liv bott i ettvisst område, inte längre orkar med den höga skatten som blivit följden delsav att någon annan i området sålt till ett högt pris, men dels också p.g.a.regeringens höjning av skatteuttaget. Förmögenhetsskatten kan också slåmycket hårt genom den fiktiva värdeshöjningen. Den förmögenhetsskattefriagränsen passeras och skattebelastningen kan plötsligt mer än fördubblas.Problemen måste lösas både på kort och på . Dagensskattebelastning på boendet måste minska till vad som i princip gällde föreden senaste fastighetstaxeringen.Uttaget måste snabbt sänkas från till 1,5 procent.Särskild reduktion av fastighetsskatt måste ske i områden med extremataxeringsvärden.Det förmögenhetsskattefria beloppet måste höjas till minst 1 200 000kronor.På måste den orättvisa fastighetsskatten slopas. Detta kan skesuccessivt. Förmögenhetsskatten måste också lindras och tas bort.Människor ska inte tvingas lämna sina hem till följd av för höga skatter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten.
mot · GK02Fi402 · 1996-10-07 00:00:00 — har regeringen genomfört enhöjning av taxeringsvärdena, en årlig indexuppräkning, samten ökad fastighetsskatt från till avtaxeringsvärdet. Detta har inneburit att höjningen avfastighetsskatten i attraktiva kustområden har blivit heltorimligt stor. Den kommun i landet som drabbats svårast ärSimrishamns kommun, där fastighetsskatten höjts med igenomsnitt . I attraktiva fiskelägen som ,, Vitemölla och Baskemölla har boendekostnaden underåret ökat så kraftigt och oförutsebart att bofasta barnfamiljeroch pensionärer nu tvingas sälja sina hus till penningstarkasommarstugeköpare.Finansministern lovade , som svar på en fråga iriksdagen som jag ställt, att söka lösa frågan . Ihans svar angavs att regeringen ville anslå 50 miljoner kronorför att kompensera denna grupp, vilket är otillräckligt. I övrigt fanns ingakonkreta åtgärder.Det är uppenbart orimligt och orättvist att de fastboende i dessakustområden ska behöva sälja sina hus därför att rika sommarstugeköpareköpt deras grannars hus och drivit upp priserna.Regeringen bör tillsätta en utredning för att skyndsamt lösa den orimligasituationen. Utredningen bör beakta den s.k. Bornholmsmodellen som innebäratt de som bor i sina hus mer än får betala lägrefastighetsskatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetstaxeringen för fastboende i attraktiva kustområden.
mot · GK02Fi403 · 1996-10-07 00:00:00 — ska bli först i med att bygga det bärkraftigasamhället. Denna vision har många människor redan börjatrealisera. Genom att investera i nya värmesystem förförnyelsebara energikällor, energieffektivisera genom attisolera bättre eller byta till energieffektiva fönstermiljöanpassar många familjer sina bostäder.Dessa investeringar höjer fastigheternas värde och beskattningen ökardärmed. Det som är rationellt och nödvändigt ur miljösynpunkt är för denenskilde orationellt ur strikt ekonomisk synvinkel. Detta är olyckligt.Förbrukningen av energi måste minska drastiskt. Av de miljömål riksdagenhar satt upp är målet för minskning av koldioxidutsläppen det som är allrasvårast att uppnå. Samhället har därför ett stort intresse av att uppmuntramänniskor att spara energi. Det ger dessutom arbetstillfällen genomnyinvesteringar. En riktad stimulans till ökad konsumtion av ny miljöteknikproducerad inom skulle kunna ge god effekt på flera områden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljövänlig fastighetsskatt.
mot · GK02Fi404 · 1996-10-07 00:00:00 — En familj som äger ett småhus, , bostadsyta140 kvadratmeter och taxeringsvärde ,beslutar byta ut de gamla fönstren ochuppvärmningssystemet. Tvåglasfönstren byts ut mottreglasfönster med isolerglas och värmepumpsysteminstalleras. Investeringen blir kostsam men trots ökaderäntekostnader på lånet innebär det minskade kostnader förelförbrukning och uppvärmning.I detta exempel höjs taxeringsvärdet för byggnaden med ca ,vilket leder till en skattehöjning på (permånad. )I vårt miljöarbete strävar vi bland annat efter att spara energi. För att lyckasmåste denna vår strävan genomsyra alla medborgare. Att då bli bestraffad iform av ökade skatter är orimligt och leder inte miljöarbetet framåt.Moderata samlingspartiet avvisar i annat sammanhang fastighetsskatten. Idet fall detta inte vinner bifall bör reglerna för fastighets-taxeringen ändras så att inte den straffas som vidtar åtgärder i fastigheten somminskar energiförbrukningen och därigenom gör en insats för att förbättramiljön. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ändring i lagen om fastighetstaxeringi enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi408 · 1996-10-07 00:00:00 — Sedan århundraden har den tyngre basindustrin varit dendominerande industrisektorn i . har den intesamma betydelse, men svarar trots allt för en tredjedel avSveriges nettoexport.Tillgången på råvaror och energi innebar att gruvor, stål- ochskogsindustrier etablerades i norra . Priset på energi har stor betydelseför dessa industriers framtidsutsikter och möjligheter.Norr- och Västerbottensindustrin domineras av gruvor (, ), stål och smältverk (och ) samt skogs-industrier (och ). Kring denna industri har det växt uppkompletterande verksamhet och serviceindustri, t.ex. INEXA, Plannja,Truck, Alimak, Skega, Mexor m.fl. sysselsätter den energi-intensiva industrin i Norr- och direkt cirka 11 000 personer ochindirekt som leverantörer och entreprenörer cirka 11 000. Denna verksamhetkräver sedan service i offentlig sektor och ger sysselsättning för cirka 20 000personer ytterligare. Således är cirka 42 000 personer - av totalt 225 000 -sysselsatta i Norr- och beroende av att den elintensiva industrinkan finnas kvar och utvecklas.Jämfört med övriga landet är den andel människor som arbetar i eller ärberoende av den energiintensiva industrin avsevärt större i Norr- ochVästerbotten än i övriga delar av Sverige.Konsekvenserna för den energiintensiva industrin har inneburitavsevärt ökade energikostnader. Av ovan nämnda företag har de flesta fåttkostnader, som är kostnader. Detta gäller givetvisenergiintensiv industri i hela Sverige.Skulle dessutom en kärnkraftsavveckling ske, är det svårt att förstå hur vårindustri ska överleva. Ständiga skattehöjningar på industrins energibehovförsvårar dessutom företagens medverkan till att minska arbetslösheten.Det är viktigt att vår industri ej har högre energikostnader än sinakonkurrenter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att energiskatten på industriproduktion sänks och heltavvecklas.
mot · GK02Fi409 · 1996-10-07 00:00:00 — Reglerna för hur fastighetsskatt skall tas ut har under desenaste åren radikalt förändrats.En utvärdering av konsekvenserna av den nya lagen har ännu inte kunnatgöras p g a att lagen inte fullt ut tillämpas förrän vid beskattningsåret 1996.Vi kan dock redan nu konstatera att lagen har gjort det, på många håll,omöjligt att finansiera nybyggnation avbostadsrätter och att många egnahemsägare inte längre har råd att bo kvar isina hus. Fastighetsskatten är inte den enda anledningen till varför det integåratt få en rimlig hyra i en nybyggd bostadsrätt eller att många arbetarfamiljerinte har råd att bo kvar i sitt egnahem, men det är i många fall den avgörandefaktorn.Hur man fastställer taxeringsvärdet för en fastighet är mycket kompliceratoch innebär att en fastighetsägare från tid till annan inte själv kan räkna uthurmycket han/hon skall betala i fastighetsskatt.Regeringens och ambition har varit och är att stimulerabostadsbyggandet i och då förutsätter vi att det gäller hela Sverige.Idag kan vi konstatera att lägenheter i nybyggnation bara kan efterfrågas avhöginkomsttagare i storstadsområden och universitetsstäder.Beskattningen av realisationsvinst är en annan skatt som berör fastigheter.Även denna lag är mycket komplicerad. Dessutom är det en gammal lag somborde ses över och moderniseras.En översyn av både beskattningen av fastigheter och realisationsvinsten börskyndsamt göras. En bättre fördelning mellan skatteuttaget jagäger fastigheten och den skatt jag betalar när jag säljer fastigheten skullevaragynsamt för nyproduktion och också gagna många låg- och medelinkomst-tagare som har alltför höga boendekostnader.Vid en översyn av lagarna bör man också ta hänsyn till att lagen skall få ensådan utformning att fastighetsägaren skall kunna förstå den och kunna fråntid till annan räkna ut hur mycket skatt som skall betalas på fastigheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn av både beskattningen av fastigheter ochrealisationsvinsten.
mot · GK02Fi410 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt vår uppfattning bör reklamskatten slopas. Densnedvrider förutsättningarna för olika medier. I dag gällerreklamskatten dagstidningar och tidskrifter medan etermedierinte belastas. Det är inte möjligt att utvidga reklamskatten.Den bör således slopas. Detta leder till ett skattebortfall på enmiljard kronor.Samtidigt bör för att uppnå en bättre konkurrenssituation mellan dags-tidningar och tidskrifter mervärdesskatten på dagstidningar höjas till ,vilket enligt vår uppfattning bör vara det långsiktiga målet för det generellauttaget av mervärdesskatt. Därigenom minskas snedvridningarna. Samtidigtkompenseras dagstidningarna genom att reklamskatten slopas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om slopad reklamskatt ochhöjd mervärdesskatt på dagstidningar till i enlighet med vad somanförts i motionen.