mot · GK02U214 · 1996-10-07 00:00:00 — 11-12-åringarna kunde få till uppgift att planteratre fruktträd, föda upp en höna osv. 13-14-åringarna fick samla in 500-700kilo gödsel, föda upp en kanin, plantera hundra rotfrukter osv. För arbetet fickeleverna betalt på samma sätt som kooperativens arbetare.Sådana metoder skulle kunna prövas i något eller några av våramottagarländer som ett sätt att dels kombinera teoretiska kunskaper medpraktiskt nyttiga, dels ge eleverna möjlighet att spara och själva betala en delav skolavgifterna. De skulle därmed bättre kunna hävda sin rätt att gå iskolan. Från har vi en historisk erfarenhet att tillvarata även i dettaavseende. utvecklades skolsparandet, och så tidigt som 1869inrättade sparbank skolsparkassor. Generationer av svenska barn fick här sina första ekonomiska insikter.Detta är kunskaper som hushållen behöver i dagens u-länder.Människor medfunktionshinder - en resursU-länderna är dubbelt drabbade av handikapproblem och harde sämsta resurserna för att lösa dem. WHO räknar med attomkring 300 miljoner människor eller av människorna iu-länder har någon form av funktionshinder. Tropiskasjukdomar, som t ex trakom, som gör människor blinda, ärvanliga. Undernäring orsakar olika former av handikapp.Krigen efter 1945 och under det förlades till ochutkämpades i tredje världen. Supermakterna kämpade där ommakt och inflytande. Där förde de sina "krig genom ombud".De utvecklade antipersonella vapen som inte hade till syfteatt döda utan att invalidisera människor och därmed bindaflera personer till att vårda dem. Landminorna är ett exempel,splitterbomberna ett annat. Kvinnor med funktionshinderutgör en särskilt utsatt grupp.U-länderna har inte råd att behandla sina handikappade som ett problem.Om de får utbildning, hjälpmedel och startkapital, blir de istället entillgång.Detta är en insikt som vunnit insteg, inte minst tack vare SHIA:s samarbetemed u-länder.Många av världens handikappade kan med rätt hjälpmedel fungera bra isamhället. Av det svenska biståndet går vissa medel till SHIA som ärhandikapporganisationernas eget biståndsorgan med 14 medlems-organisationer. Inom Sidas ordinarie verksamhet går dock tillprojekt som direkt gynnar handikappade. Därutöver är det självklart attallmänt förbättrad tillgång till hälsovård, utbildning och tillgängliga lokaleroch kollektivtrafik förbättrar livet för de handikappade.1993 antogs för lika möjligheter för människor medfunktionsnedsättningar. Få länder har ställt sig bakom dem och givitekonomiskt stöd. är FN:s speciella rapportör på detta områdeoch arbetar bland annat med en enkät till grund för en om hurdessa standardregler används av världens regeringar. Frågor omhandikappades rätt till arbete behandlades på i imars 1995, men förefaller inte ha avsatt några spår i regeringens plan förbiståndet. Vi har svårt att se att regeringen vare sig i policy eller i avsattabiståndsmedel givit frågan den uppmärksamhet som krävs. Regeringen börprioritera program och organisationer som vänder sig till människor medfunktionshinder.Ohälsa och okunnighetHälsobistånd har från början ingått som en viktig del i detsvenska biståndet. Mer och mer har vi emellertid börjat inseatt ohälsa i högsta grad är en fråga om okunnighet. Manmåste börja redan i skolan med undervisning om nutritionoch reproduktiv hälsa. Även om det senare väckte stortmotstånd på , så har regeringarnanu gjort vissa åtaganden. Frågan måste drivas mycketkraftfullt. Förhoppningsvis har motståndet minskat något närregeringarna förefaller att bli alltmer medvetna om aids ochdet hot mot utvecklingen som aids-epidemin utgör.JämställdhetenAv de fattiga är kvinnor. Därför måste kampenmot fattigdomen drivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv.Ekonomerna måste komma bort från synen att blott och barttillväxten skall förbättra möjligheterna till ökad jämställdhet.Detta synsätt är falskt och leder bara till att kvinnorna fårsitta och vänta på tillväxten, vars frukter männen till följd avden förhärskande könsstrukturen i slutändan ändå tar handom. Istället måste betonas att förutsättningarna för tillväxtförbättras med ökad jämställdhet. Det handlar om ettlångsiktigt förändringsarbete byggt på förbättrade kunskaperom orsakerna till bristande jämställdhet.Att flickorna måste få gå i skolan är allmänt erkänt. Men mycket litet görsför att förverkliga detta. Också de vuxna kvinnorna måste få en chans att lära.Det är förutsättningen för att det skall bli investeringar och höjd produktion ijordbruket, bättre kunskap i näringslära och därmed bättre hälsa och minskadbarnadödlighet.Förutsättningen för att flickor och kvinnor ska få tid och ork att lära är attderas arbetsbördor lättas. Man måste få männen att begripa att arbetsbördornai familjen måste fördelas rättvisare.Det internationella biståndet måste förändras.Strukturanpassningsprogrammen har haft som effekt att alltmer av denbästa jorden tagits i anspråk för exportgrödor. Detta är männens produktion.Kvinnornas matproduktion körs ut till de sämsta jordarna med miljöförstöring(t ex ökenspridning) som resultat. Kvinnorna har en avgörande betydelse förmatproduktionen. I svarar de för av denna.Den svenska politiken skall inriktas på att hävda kvinnornas intressen iVärldsbanken, de regionala utvecklingsbankerna, ochEU-arbetet. För att åstadkomma detta behövs ökad kvinnorepresentation. (Sesärskild motion av m.fl. om Reformeringen av FN. )Det finns frågor som nästan inte beaktats, men som måste ta upp -exempelvis kvinnomisshandel och sexuellt utnyttjande av kvinnligagästarbetare.Kvinnorådet för internationellt bistånd (KIB) måste ses över. Det sägs attKIB inte gjort särskilt mycket . Men med det nyabiståndsmålet får KIB en ny arbetsuppgift. För att fylla den måstesammansättningen ses över så att man tillvaratar nya idéer och erfarenheter.KIB borde inte bara arbeta med Sida utan också med UD:s avdelning förinternationellt bistånd för att bevaka de multilaterala biståndsgivarna.De mänskliga rättigheternaEfter hela raden med FN-konferenser om mänskligarättigheter, barnens och kvinnornas rättigheter finnsdokument, som antagits av praktiskt taget alla stater. Dettaarbete måste nu följas upp. och detsamtidigt antagna aktionsprogrammet måste omvandlas ipraktisk politik. Barnperspektivet saknas i regeringensbudget. Den utlovade barnbilagan innehåller inte någonanalys eller konsekvensbeskrivning när det gäller beslut ochaktioner. Barnarbetet måste stoppas. Ett verksamt medel ärallmän skolplikt. (Barnperspektivet i biståndet behandlas meringående i en flerpartimotion som ställt sigbakom. )Barnsexhandeln har äntligen kommit upp på den internationelladagordningen. Regeringar, och andra internationella organisationerhar gjort utfästelser att försöka få slut på den. Men det krävs också ett arbetepå lång sikt för att förändra männens värderingar i många länder. Denviktigaste orsaken till att minderåriga flickor köps upp till bordellerna är attdet finns föreställningar om att sex med en orörd flicka skänker långt liv. Tilldet har kommit rädslan för aids, som männen försöker undvikagenom att köpa sex med sådana flickor.Med den ökande ekonomiska globaliseringen och utlandsinvesteringarnakrävs bättre lagar för att skydda arbetarnas fackliga rättigheter. Det behövsäven institutioner för att övervaka efterlevnaden. Många utländska företagexploaterar de fattiga värdländernas arbetare och det handlar då i storutsträckning om unga kvinnor. Vidare saknar gästarbetare i bl aoljestaterna rättsskydd.Det krävs därför starkare insatser för att förbättra efterlevnaden av demänskliga rättigheterna. En framgångsväg erbjuder dialogen med denalliansfria rörelsen. De största möjligheterna finns sannolikt där, eftersom detgäller att få allmänt accepterat att rättigheterna är mänskliga - dvsuniversella- inte specifikt västerländska, vilket framförallt flertalet asiatiskaregeringarhävdar. De talar om "asiatiska värden", som om dessa stod i motsättning tillde värden som genomsyrar de deras länder undertecknat.De ställer familjen mot individen. Men detta är de obotfärdigas förhinder.Sverige skulle här kunna göra på samma sätt som man gjort när det gällerislam - föra en dialog om olika kulturers värderingar och synen på mänskligarättigheter. Finns det några regler eller någon moral i somsäger att en arbetsgivare får prygla sina anställda, att polisen får användavåldtäkt som tortyr eller att barn får behandlas som handelsvara?Det är en omdiskuterad fråga huruvida biståndet skall användas för attstoppa grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vår uppfattning äratt detta är ett trubbigt vapen. Ofta är det de fattiga som drabbas, medanregeringarna förblir ganska oberörda. Därför är det av central betydelse attbiståndet utformas så att det stärker de fattigas ekonomiska, sociala ochpolitiska inflytande.DemokratiseringI många har viktiga steg mot en demokratiseringtagits. handlar det om att befästa demokratin och ge denett innehåll. Det räcker inte med att fria och rättvisa val harhållits. Det behövs också en ny politisk kultur för attomvandla ett land från diktatur till demokrati. Institutionermåste byggas upp så att medborgarna får insyn i statensaffärer och kan ställa de valda till ansvar. Detta är enförutsättning för att få landets ekonomi på fötterna, höjainvånarnas levnadsnivå och effektivt bekämpa korruptionen.Detta är i sin tur avgörande för om de styrande skall kunnabehålla väljarnas-medborgarnas förtroende och stabilitetskapas. I många länder finns - trots viss demokratisering -militären kvar som en maktfaktor och ett latent hot som iexempelvis och El Salvador.Det svenska utvecklingsarbetet måste utökas och fördjupas med de ländersom befinner sig i en demokratiseringsprocess. Förutom bistånd tillrättsväsende och parlament bör vi även observera skattesystemet, som är ennyckelfråga för att åstadkomma ekonomisk och social rättvisa.Skattesystemet måste bli öppet och transparent. Det skall medverka till attutjämna etniska skillnader. /statlig skatt handlar ommaktfördelning. Taxeringsnämnder kan vara ett sätt att ge medborgarnainsyn. Förbättrad insyn kan vara ett led i arbetet på att förbättraadministrationen och bekämpa korruption. Därmed skulle skattesystemetbringas att fungera. Om skattesystemet fungerar dåligt så att människor intefår något i gengäld för sina skatteinbetalningar kommer skattesystmet inte attfungera.I några länder har FN genomfört val, men utfallet har blivit olika. Där endemokratisk kultur saknas - som t ex i - ledde de fria och rättvisavalen inte till några partibildningar som skulle kunna bära upp endemokratisk kultur. Det räcker sålunda inte med valövervakning - FN har ettansvar för att följa den politiska utvecklingen och ge den demokratiskaprocessen nödvändigt stöd.Detta kan bli en viktig uppgift för IDEA.Miljö och hållbar utvecklingI-länderna har ett dubbelt ansvar. Dels måste våra egnaekonomier förändras i riktning mot ökad hållbarhet, delsmåste vi ta på oss ett större ekonomiskt ansvar för att bistå . Mycket av rovdriften på deras miljö har sittursprung i den koloniala utplundringen, som skänkte ossbilliga råvaror. Om allt stannar vid program och resolutioner- vilket skedde med - och det ekonomiska stödetför att genomföra programmen uteblir, kommer rovdriften attfortsätta.Här handlar det inte bara om bistånd utan framförallt om i-ländernasekonomiska utbyte med . Så länge i-världen främst köperobearbetade råvaror, kommer skog, mark och vatten att exploateras mer änvad en hållbar utveckling tillåter. De internationella handelsreglerna måstestimulera en sparsam hantering av resurserna och understödja förädling näraråvarukällorna.MiljöskulderAtt gårdagens generationer och dagens står i "ekologiskskuld" till framtidens generationer är ett faktum.Det finns naturligtvis fall där skyldiga kan utpekas som när det gällerkatastroferna i Tjernobyl och Bhopal, men hur fördelas ansvaret för denförstörelse av ozonskiktet som drabbat en rad länder i tredje världen. Låt ossta exemplet , som varit särskilt drabbat av följderna av ozonskiktetsförstörelse.Produktionen av freoner uppgick till freoner.Följande länder stod för av produktionen av freoner i världen: ,, , och . producerade ingafreoner och konsumerar av världens freoner. Varjechilenare konsumerar freoner.I den chilenska staden har fallen av hudcancer på kort tidökat kraftigt. I en annan stad har läkare konstaterat en ökningav brännskadad hud åsamkad av solstrålningen . Freonet orsakaren del av dessa skador.I har växt- och djurlivet påverkats. Man har kunnat konstaterarubbningar i fotosyntesen och av livet i havet. Får drabbas av blindhet m.m.Som en följd av detta har den chilenska regeringen tillsammans med denchilenska industrin i enlighet med Montrealöverenskommelsen förklarat sigvilliga att påbörja en teknologisk omställning. Enligt beräkningar skulle ensådan kosta mellan 3,4 och under perioden 1990-2010.Det vore rimligt att de industriländer som producerat ozon bidrogtill att ställa om produktionen och konsumtionen i och andra länder itredje världen som särskilt drabbats av uttunningen av ozonskiktet. Sverigeskulle exempelvis kunna verka för en sådan politik inom EU. Svenskabiståndsorgan skulle kunna bidra med expertis och bedriva information.Energiförsörjning ochvattentillgångarI årets budgetproposition minskas anslagen till Särskildamiljöinsatser, medan anslaget till Tekniskt samarbete & internationella kurser ökar. Den verksamhet som bedrevs avBITS prioriterade storskaliga projekt. Det är projekt somvarit lönsamma på kort sikt. På lång sikt har de urmiljösynpunkt varit katastrofala. Insatserna förefaller mer havarit inriktade på att gynna svensk export än på atttillfredsställa behov i de länder där insatserna gjorts.U-krediter har givits till stora dammbyggen. Dessa har planerats och byggtspå ett sätt som inte skulle vara tillåtet i . Miljö- och socialakonsekvensanalyser har varit otillfredsställande. Den befolkning somdrabbats av dessa stora projekt har oftast haft små möjligheter att skaffainformation om vad som är på väg att ske med deras hembygd. Derasmöjligheter att göra sig hörda har varit ringa. Ofta har det varit farligt fördematt opponera sig. Likafullt har det förekommit folkliga protester mot fleraprojekt.Det har även varit svårt för svenska organisationer och enskilda att få insyni den verksamhet som pågått. Man har hänvisat till "affärshemligheter".I och med att företagen i den industrialiserade världen kunnat deklarera att"vi har tekniken och vi har pengarna" har man ställt tredje världens länderinför fullbordat faktum. Underförstått har man sagt: Vi har allt, ni har inget.Vad vi får är ett bistånd som innebär att svensk export gynnas samtidigtsom miljön och de sociala förhållandena försämras. En sådan inriktning av ett"tekniskt samarbete" strider i slutändan mot de biståndsmål som Sverigesregering och riksdag antagit.Energihungern är enorm i de snabbt växande ekonomierna. Utbyggnaden av vattenkraften sker i ett rasande tempo. Enbart idet lilla landet projekteras ett sextiotal vattenkraftverk. Men den tekniksom används har utformats i i-länderna. För tropiska behövs annanteknik. Det behövs full insyn för de berörda befolkningarna och ökadkompetens i regeringar. Det skulle förhindra sådana misstag somABB:s Bakunprojekt i . Det är än pinsammare när ett statligt företagsom går in och exploaterar vattenkraft i på ett sätt som stridermot miljömålet i biståndet. Det behövs ett samarbete mellan kraftindustri ochbiståndsmyndighet. Kunskaper och erfarenheter måste överföras från Sida tillföretagen.Insikten växer om att vattnet på många håll i världen håller på att bli enbristvara. Konkurrensen om vattnet ökar. Vatten har många för utvecklingenavgörande användningsområden. Det skall vara rent att dricka. Det måstebevaras för att bevattna jorden. Det skall ge energi. Det behövs för att bevarafiskbeståndet och odla mer fisk.Biståndet på vattenområdet skall ökas, meddelar regeringen, bl a genomett regionalt vattensamarbete i södra och ett nytt globaltvattensamarbete i "Global Water Partnership" förlagt till Sida. Det behövsockså ett samarbete i vattenfrågor med . Detta måste bli en viktigangelägenhet i det startade samarbetet mellan EU och tio östasiatiskaländer (ASEM). Här har man beslutat om en gigantisk utbyggnad avMekongflodens bäcken som det finns stor risk att de finansielltstarkare staterna - främst och - exploaterar Mekongflodensvatten så att miljön skadas närmare dess mynning, i och södraVietnam. Redan nu har vattenståndet sjunkit i (Ton Le Sap) iKambodja och fiskbeståndet decimerats.KonfliktförebyggandebiståndDe konfliktförebyggande och konfliktläkande insatser somgjorts - exempelvis i - inom det svenska biståndetär oerhört värdefulla och måste utökas. Det stora problemetbestår inte bara i att upptäcka konflikthärdarna ochframför allt i att vinna gehör för förebyggande insatser hosde internationella organen.Vapenhandeln måste bringas under bättre kontroll. Rapporteringen till bli mer global. Försäljningen av vapen till - isynnerhet de som ligger i konfliktområden - måste bromsas. Detta är ocksåen fråga om att värna om demokratiseringen, eftersom tillförsel av nya ochmer sofistikerade vapen stärker militärens politiska ställning. För att påverkade nya storexportörerna av vapen måste lämpliga påtryckningsåtgärdertillgripas. Det handlar främst om och Kina.Demilitarisering av konfliktområden är en ny och hoppingivande metod,och vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen försöker påverka stater iCentralamerika och () att avskaffa sina militärmakter.Arbetet med att genomdriva ett internationellt totalförbud för antipersonellaminor måste fortsätta.Insatserna för den sociala säkerheten och för att förebygga konflikter avetnisk eller religiös natur är synnerligen kostnadseffektiva. Om de inte görs,utan konflikterna får bryta ut i militärt våld, t o m folkmord, blir kostnadernaoändligt mycket större.Vänsterpartiet föreslår därför att en betydande del av de ytterligare medelsom vi vill avsätta till biståndet skall användas för konfliktförebyggandeåtgärder.BiståndsanslagenNeddragningarna av det svenska biståndet sägs vara gjordaså att de inte drabbar pågående insatser. Dessa skall kunnafullföljas genom att man använder reservationerna. Men detinnebär att man intecknar framtiden, och att nya innovativainsatser inte kan komma till stånd.Det är inte anslagen som skall minskas utan kompetensen som skall höjas.Vänsterpartiet förslår att det internationella utvecklingsbiståndet skalluppgå till av BNI, d.v.s. 1,4 miljarder mer än vad regeringen föreslagiti sin budgetproposition.Vänsterpartiets förslag till fördelning av bidrag till FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet i jämförelse med regeringens (Tabell A 5 ibudgetpropositionen , s. 22)Regeringen(milj. kronor)(milj. kronor)Differens(milj. kronor)UNDP500600100UNICEF283525142WFP200 - -UNFPA116150 34UNHCR248,5387,5139UNWRA135200 65FN:s handelsrela-terade verksamhet 5 5 -Narkotikainsatsergenom FN-systemet 40 75 35UNAIDS 35 70 35Summa1 562,5550Vänsterpartiets förslag till anslagsfördelning för övrigt multilateraltsamarbete (Tabell A 7 i budgetpropositionen , s. 24)Miljöinsatser180+70Multilateralakonfliktförebyggandeåtgärder130+80IPPF60WMU20IDEA -Övriga78,5Summa468,5+150Vänsterpartiets förslag till anslagsfördelning för internationelltutvecklingssamarbete i (Tabell A 8 i budgetpropositionen för1997)VänsterpartietDifferens iförhållande tillregeringensförslagAfrika1 540200Asien885-Latinamerika470110Särskildautvecklingsprogram1 175120Krediter för utveckling390-Forskningsbistånd44070Enskilda organisationer840100Humanitärt bistånd1 152100Ekonomiska reformer200-Information33,2-Summa6 925,2700Bistånd genom FNSverige har spelat en betydande och positiv rollinom FN. Vi har betalat vår andel av kostnaden och frivilligabidrag därutöver. när världsorganisationen ochkostnaden för den ifrågasätts av vissa stater blir det än merviktigt att vårt land står fast vid generösa bidrag. Särskiltmed tanke på ansträngningar att bli medlem avsäkerhetsrådet är förpliktelserna när det gäller de ekonomiskabidragen till FN viktiga. (Se även motionReformeringen av FN. )MultilateralakonfliktförebyggandeinsatserVänsterpartiet har krävt att kostnaderna förFN:s internationella fredsbevarande insatser skall betalasfrån försvarsanslaget. Därför noterar vi med tillfredsställelseatt regeringen nu vill göra detta så att denna anslagspost nuendast skall finansiera begränsade insatser för att främjacivila, konfliktförebyggande och humanitära insatser i detfredsbevarande arbetet.Biståndet genom EUEU är tillsammans med sina medlemsstater världens störstabiståndsgivare och svarar för av västvärldensbistånd. Medlemsländerna har kanaliserat en växande del avsitt bistånd genom EU. uppgick det gemensammabiståndet till av EU-ländernas samlade bistånd.Denna andel tros öka ytterligare . Det svenska bidraget till EU:sutvecklingssamarbete över den reguljära budgeten uppgår1997 till . Till den utvecklingsfond somfinansierar Lomésamarbetet 1990-99 (IV) skallSverige bidraga med 350 miljoner ecu (2,).Det är en stor del av det svenska biståndet som kanaliseras genom EU.Det finns alltså all anledning att granska hur det används. Detta görVänsterpartiet i en särskild motion och lägger förslag om hur börverka inom EU för att förbättra sin politik gentemot när det gällerbiståndet såväl som utrikes-, handels- och jordbrukspolitiken.Det bilateralautvecklingssamarbetetDet nya systemet med landstrategier som Bildtregeringeninförde, har lett till att får betydligt mindreinformation om hur biståndsmedlen används. Det leder i sintur till att massmedierna och allmänheten får mindre kunskapom vad gör. Varje ny landstrategi bör föreläggasriksdagen som skrivelse från regeringen.Vänsterpartiet har tidigare avvisat u-krediter som biståndsform. Närregeringen nu meddelar att delposten Krediter för utveckling skall ersättasmed en ny delpost, Särskilda investeringar, där krediter skall ingå, vill viånyo betona att detta slags bistånd måste styras av de sex biståndspolitiskamålen. (Frågan om ekonomiska reformer i och skuldlättnader tas upp iVänsterpartiets motion om Global ekonomi. )Landramarna skärs nu kraftigt ner för , , ochNicaragua med hänvisning till de stora reservationerna. Detta är ett tveksamtsätt att arbeta, eftersom man intecknar kommande års bistånd. Det finns riskför att detta leder till ryckighet och svårigheter för mottagarländerna attplanera.AfrikaAfrika är kontinenten där 80-talet blev det förloradeårtiondet. Den fick inte någon ökande andel av den växandevärldshandeln eller de ökade utlandsinvesteringarna. Det ärbra att regeringen nu vill göra en nystart för den svenskaAfrikapolitiken, genomlysa problemen ordentligt, liksom attNordiska fått detta uppdrag. Det är viktigt attafrikanerna själva får komma till tals. Vänsterpartietåterkommer till detta när regeringen lägger fram sin särskildaskrivelse för under hösten 1997.AsienI finns en rad latenta och öppna konflikter, om vilkaregeringen tyvärr inte säger något, men som vi hoppaskommer att behandlas i den genomlysning av utvecklingen iAsien, som UD skall göra. Det finns arton konflikter omsjöterritorier i , av vilka tre är aktiva - den omSpratlyöarna, den mellan och om Paracelöarnaoch den mellan och i Siambukten.Förhandlingar pågår om sex konflikter. Utfiskningen avStilla havet ställer olika länders intressen mot varandra.Konflikterna har skärpts i och med att utökat sittsjöterritorium från 370 000 till tre miljoner kvadratkilometer.Andra konflikter finns mellan och ochmellan och om och Kashmir.Konflikterna har lett till upprustning - främst av de marinastyrkorna - och ökad stormaktsrivalitet mellan , Japanoch . Detta är problem som regeringen måsteuppmärksamma i samband med behandlingen av den svenskakrigsmaterielexporten.Regeringen föreslår oförändrat bistånd till , men vi anser att detbehövs en förstärkning - inte minst på miljöområdet, där den inhemskakompetensen är ytterligt svag. Även de framväxande miljöorganisationernabehöver stöd, bl a med översättningar och utbildning.