mot · GJ02Fi118 · 1996-06-19 00:00:00 — Regelverket måste ge stark motivation för att starta och drivaföretag.Byråkratin måste minska bl a genom en samordning av de olikaverksamheter som handhar företagarfrågor.Arbetsrätten bör förändras så att den bättre speglar de förhållanden somgäller . menar att beslut måste fattas om en nyarbetsrätt. Beslut bör kunna tas om att de regler som infördes avfyrpartiregeringen skall återinföras.Tillgången på riskkapital måste bli bättre. anser inte attrisksparande ska beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri.Vi vill pröva möjligheten att införa avdragsrätt för avsättningar tillindividuella utbildningskonton.De nya reglerna för företagens momsinbetalningar som gäller ny tidpunktför redovisning och inbetalning av mervärdesskatt måste rivas upp.Regeringen föreslog i proposition 1995/96:150 att arbetsgivarperioden isjukförsäkringen skulle förlängas och att arbetsgivarna endastdelvis skall kompenseras för sina kostnader. anser attförslaget inte skall genomföras.Företagsstöden bör ses över och sänkas i utbyte mot sänktaarbetsgivaravgifter. En rättvisare och effektivare konkurrens ska eftersträvas.Tre programområdenI propositionen föreslås satsningar på tre särskildaprogramområden. Det gäller- program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt om en miljardkronor,- program för samarbete och utveckling inom baserat påen fond om ,- program för omställning till hållbar utveckling; anslås.Kristdemokraterna har mot bakgrund av de kortfattadebeskrivningarna av programmens tänkta innehåll inga skälatt motsätta sig förslagen; tvärtom finns skäl för deföreslagna satsningarna. De ligger väl i linje med vadKristdemokraterna arbetat för.Förenklad och moderniseradarbetsrättDen svenska arbetsrättslagstiftningen utformades under1970-talet med de förhållanden som då rådde. I takt med attarbetsmarknaden och behoven förändrats har det för allt flerblivit allt mer uppenbart att det är hög tid för enmoderniserad, mer flexibel, arbetsrätt. Det blir allt meruppenbart att dagens arbetsrätt är en lagstiftning för dem somhar jobb medan förlorarna är de som ännu inte finns inne påarbetsmarknaden.Under fyrpartiregeringen genomfördes en rad förändringar av arbetsrätten isyfte att anpassa den till en mer flexibel arbetsmarknad och till deförhållanden under vilka de mindre företagen lever. Dessa förändringarupphävdes av den socialdemokratiska regeringen efter maktskiftet 1994 trotsatt det förefaller som om regeringen inser att lagstiftningen måste förändras idenna riktning. För att komma ur detta dilemma tillsatte regeringen enkommission under ledning med syfte att avtalsvägen få tillstånd en ny grund för lagstiftning. Kommissionen misslyckades och trotsregeringens uttalade besked om att lagstiftning var att vänta omkommissionen inte skulle nå en uppgörelse valde regeringen att ytterligareskjuta frågan framför sig, nu genom att medlare utsågs för fortsatta samtalmellan parterna. Medlarna, tidigare företrädare för parterna, skall alltsåförsöka få till stånd en uppgörelse mellan parterna om sådant som bör varalagstiftarnas uppgift. De som får betala för regeringens senfärdighet är desom finns utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Kristdemokraterna menar att beslut måste fattas om en nyarbetsrätt. Beslut bör kunna fattas om att de regler som infördesav fyrpartiregeringen skall återinföras. Det handlar om rätten att undanta tvåpersoner från turordningsreglerna vid uppsägning, fackets vetorätt videntreprenader avskaffas och förbud mot blockad av enmansbolag införs.Möjligheten till provanställning och visstidsanställning vid arbetsanhopningförlängs från . Regeringen bör återkommamed förslag om ytterligare åtgärder, bl a bör återanställningsrätten halverasfrån för viss arbetskraft, till exempel för personer under55 år, och visstidsanställning vid arbetsanhopning tillåtas upp till två år.UtbildningspolitikRegeringens främsta åtgärd för att bekämpa arbetslösheten ären storsatsning på utbildning. Det är positivt med insatser fören allmän kompetenshöjning. Den skulle ha behövts även omarbetslösheten varit lägre. Det finns dock en uppenbar risk,när grundmotivet för satsningen är att minska den öppnaarbetslösheten, att antalet utbildningsplatser blir viktigare äninnehållet i utbildningen. Även om det är bättre för denenskilde att genomgå en utbildning än att gå sysslolös, är detviktigt att utbildningen känns meningsfull också i denmeningen att den leder till större konkurrensförmåga påarbetsmarknaden.Det är inte första gången utbildningssatsningen presenteras. Det har gjorts iflera omgångar. Det är tydligt att regeringen nu tagit till sig en del av defarhågor som framförts av bland andra oss kristdemokrater när det gällerrisken för att kvalitén blir lidande vid en för snabb utbyggnad av den högreutbildningen. Vi har påpekat att antalet platser redan har ökat med 50 %sedan 1988. Kvalificerade lärare, lämpliga lokaler och välutrustade bibliotekhar inte följt med i samma takt. föreslår regeringen att andra hälften av de30 000 högskoleplatser som dels utgörs av att tillfälliga platser permanentas,dels består av ett tillskott av platser ska tillkomma först och inte1998 som det första förslaget innebar. Vi välkomnar den förändringen liksomatt tillfälliga platser omvandlas till permanenta. Vi håller dock fast vid vårtidigare hållning att högskolan totalt bör byggas ut med 22 500 nya platserunder . Den minskade utbyggnadstakt vi i vårbudgetenanförde för flyttas , i enlighet med regeringens nya inriktning, tillår 1999. Resurser för studiemedel minskas i motsvarande grad. Satsningen påhögre utbildning måste vara långsiktig och ske i en jämn takt som är välavvägd efter utbildningsanordnarnas möjligheter att erbjuda en högkvalitativutbildning. Att de mindre och medelstora högskolorna får bättreförutsättningar är positivt. Erfarenheterna har visat att högskolanoftablir en motor för utvecklingen i en hel region.Även inom vuxenutbildningen finns uppenbara problem att klarakvalitetskraven. ska 25 000 nya platser tillkomma inomkomvux. Det finns anledning att följa upp hur kommunerna lyckas anskaffalärare, ordna lokaler och lägga upp individuella studieplaner för de eleversom ska fylla dessa platser innan det slutliga antalet platser läggs fast för1997. Regeringen räknar dock med att hela satsningen på vuxenutbildningen,sammanlagt 100 000 varaktiga platser, ska vara i full kraft . Vihar tidigare föreslagit en något lägre utbyggnadstakt för att kvalitetskravenska kunna uppfyllas och för att ge utbildningsanordnarna rimligaplaneringsförutsättningar. Vårt förslag innebär att 10 000 nya permanentaplatser inrättas 1997. Studiemedel anvisas i motsvarande grad.När det gäller utbildningssatsningen som helhet ifrågasätter vi det kloka iatt bara satsa på eftervård och inte på förebyggande insatser. Alltför mångaelever lämnar utan att kunna läsa tillfredsställande. 20 000ungdomar som inte når upp till grundskolenivå i läsförståelse tillkommervarje år. Lika många ungdomar avslutar inte sin gymnasieutbildning.Det skulle behövas en kraftfull insats för att inte behovet av vuxenutbildningpå elementär grundskolenivå ska fortsätta att öka i samma takt. Att fyllaluckor som redan uppstått är betydligt mer arbets- och kostnadskrävande änatt se till att luckorna aldrig uppstår. Vissa av de åtgärder som nyligenpresenterades som kvalitetshöjande i regeringens proposition 1995/96:206Vissa skolfrågor m.m. kan tvärtom befaras få motsatt effekt. fattadebeslut av återställarkaraktär när det gäller skriftlig information tillföräldrar,avstämning av elevernas kunskaper vid bestämda tillfällen och antaletbetygssteg och betygstillfällen är ytterligare exempel på att det inte finnsnågra långtgående ambitioner från regeringens sida när det gäller att utvecklaoch förbättra kvaliteten i och gymnasieskolan. Den positivautvecklingen för de fristående skolorna, som aktivt bidragit till en stimulansockså för de offentliga skolorna, kommer dessutom att hämmas omregeringens liggande förslag vinner gehör i riksdagen.Kommunerna tvingas av ekonomiska skäl utöka antalet elever perklass och dra ned på den personal som är till för elever med särskildastödbehov. Det är en direkt kontraproduktiv verksamhet. För att gekommunerna möjlighet att behålla en hög standard inom sin kärnverksamhetdär utbildning är ett viktigt område presenterade vi i vår budgetmotiontidigare i vår ett förslag som sammantaget hade lett till en förstärkning avkommunsektorn med i jämförelse med detregeringsförslag som antogs av riksdagen.När det gäller fördelningen av platser mellan olika utbildningsanordnarenoterar vi att regeringen nu ger kommunerna ansvaret, men att de uppmanasutnyttja flera olika utbildningsanordnare. I det första förslaget såg det ut somhela satsningen på vuxenutbildningen skulle göras inom komvux, förutom de10 000 platser vid folkhögskolor som utbildnings- och kulturutskottet tidigarekrävt. Vi anser att regeringen borde ha öronmärkt en del av pengarna inomramen för utbildningssatsningen också till studieförbunden. Vi har i vårvårbudget anvisat 180 miljoner utöver regeringen till nya permanenta platserpå folkhögskolor och studieförbund. Dessa platser bör inrättas 1997 ochsärskilt riktas mot studieförbunden. Studiemedel anvisas i motsvarandeomfattning. Det blir nu en viktig uppgift för den delegation som ska leda ochfölja utbildningssatsningen att bevaka att ett tillräckligt antal platserförläggstill studieförbund och folkhögskolor, som visat sig ha god förmågaatt med kort varsel anordna nya utbildningsplatser med god kvalitet. Genomsin annorlunda inriktning kompletterar dessa utbildningsanordnare komvuxpå ett bra sätt. Att den enskilde själv får möjlighet att välja utbildningsformären viktig förutsättning för motivation till studier.Studiestödets utformning spelar en viktig roll när det gäller vuxnamänniskors möjligheter att studera. Den som hunnit bilda familj och har ettförsörjningsansvar kan inte frånsäga sig detta . Regeringenföreslår ett särskilt utbildningsbidrag som ska utgå i första handtill personer som är arbetslösa och saknar grundskole-,treårig gymnasiekompetens eller motsvarande. Därefter skall ordinariestudiestöd utnyttjas. För familjeförsörjare och särskilt för ensamstående medbarn är det tveksamt om detta framstår som ett realistiskt alternativ. Sedanbarntillägget i svuxa med kort varsel togs bort harmånga tvingats avbryta sina studier som det i många fall krävts en verkligviljeansträngning för att påbörja. Det gäller inte minst ensamståendeföräldrar, oftast kvinnor. Regeringen har inga planer på att återinförabarntillägget. För många är det samma sak som att de inte kommer att vågasatsa på en utbildning. Vi menar att det är nödvändigt att återinförabarntillägget i svuxa om utbildningssatsningen ska nå fram till dem somregeringen upprepar att den i första hand vänder sig till. Annars är det riskför att många bara vågar satsa på utbildning eller inte alls.Finansieringsfrågan för den enskilde kan bli en akilleshäl i utbildnings-satsningen.Principiellt anser vi att det är felaktigt att arbetsmarknadsmedel användssom studiefinansiering. Varje system bör stå på egna ben. Som en tillfälligåtgärd i avvaktan på ett nytt sammanhållet studiestöd kan det dockaccepteras. Det förslag som lagt fram kaneventuellt leda till bättre förutsättningar för vissa vuxenstuderande. Vikristdemokrater förespråkar ett system med kompetenskonton som finansierasav den enskilde, arbetsgivaren och staten gemensamt. Det skulle utgöra enbra grund för det livslånga lärande som alla är överens om är nödvändigt.Utbildningen är till allra största delen inriktad på att utbilda elevernaatt bli anställda som vuxna. Inriktningen mot företagande ochentreprenörskap saknas nästan helt. Det har vi påpekat många gångertidigare. I när vi behöver många företagare bör också skolan bidra tillatt lägga grunden för ett företagsvänligt klimat genom att skapa förståelse hoseleverna för företagandets villkor och betydelse för samhället. Det finns ingainslag i regeringens utbildningssatsning som tyder på insikten om attutbildningens innehåll är viktigt om de framtida arbetstillfällena skatillkomma inom nystartade små och medelstora företag. De förslag vikristdemokrater tidigare framfört angående ytterligare ett nationellt programmed speciell inriktning på företagande i gymnasieskolan, folkhögskolekurserom företagande samt kurser och utbildningar inriktade mot företagande påhögskolenivå skulle aktivt kunna bidra till bättre förutsättningar förnyföretagande.Det är positivt att lärlingsutbildningen kommer till heders och lyfts framsom en bra form för personer som vill ha yrkesutbildning och föredrar en istor utsträckning arbetsplatsförlagd utbildning. har underlång tid pläderat för ett lärlingssystem för att ge ungdomar möjlighet att få inen fot på arbetsmarknaden. Det individuella programmet på gymnasieskolanhar uppnått en omfattning som ingen räknade med. Det kan säkert tolkas somett intresse bland många elever för en mer yrkesinriktad utbildning avlärlingskaraktär. Att utveckla detta system i samarbete med näringslivet voreen viktig åtgärd för att få ned ungdomsarbetslösheten.Överhuvudtaget är det viktigt att samarbetet mellan skolan och det lokalanäringslivet utvecklas. Initiativ på lokal nivå exempelvis med företagare somfaddrar till klasser eller skolor, sommarpraktik på företag för lärare ocheleveroch företrädare för näringslivet i de lokala skolstyrelserna skulle ytterligarekunna förbättra den yrkesinriktade undervisningen. I detta sammanhang villvi beklaga att inte velat införa en särskild yrkeshögskola somskulle kunnat bidra till att höja statusen på yrkesutbildning i stort.ArbetsmarknadspolitikFörslagen på det arbetsmarknadspolitiska området präglas avhastverk och vilja att visa upp en rad åtgärder, dock i mångafall utan konkreta förslag. Att regeringen kan kalla förslagom försämrad a-kassa och avskaffande av rätten till a-kassaför ökad trygghet visar på den vilseledande retorik somanvänds i propositionen. Det är inte ägnat att öka förtroendetför regeringens politik.Regeringen har dock tagit till sig en del förslag som vi kristdemokratertidigare föreslagit motionsvägen men som riksdagsmajoriteten då avvisade.Det handlar i första hand om den ökade lokala samverkan mot arbetslöshetenoch förslaget om att reformera AMS. Det är bra att regeringen sent omsideransluter sig till denna politik. Det är bara att beklaga att senfärdigheten hardrabbat många arbetslösa. Vad gäller de enskilda förslagen kommenteras dehär i den mån de inte accepteras.Kvinnor och män påarbetsmarknadenDet är bra att regeringen nu anammar en kristdemokratisktanke, att analysera hur den förda politiken i allmänhet ocharbetsmarknadspolitiken i synnerhet utfaller urkönsperspektiv. Vi tillstyrker därför att RRV får i uppdrag attgöra en översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna urjämställdhetsperspektiv.Den aktiva arbetsmarknadspolitikensframtida roll och inriktningRegeringens uppfattning om inriktningen av den framtidaarbetsmarknadspolitiken delas till stor del avkristdemokraterna. Det är i själva verket så att regeringen nuantar flera av de principer för arbetsmarknadspolitiken somkristdemokraterna pläderat för. Det innebär: betoning av att arbetsförmedlingarna nästintill uteslutande ska arbeta medatt förmedla platser, den enskilde sökande ska stå i centrum för insatsen, inte de olikaorganisationsformerna, lokal samverkan med förstärkt inflytande för kommunerna, samverkan för att se helheten i politiken, avseende såväl åtgärder somområdena jämställdhet och miljö.Vad som bl a saknas i regeringens uppräkning är denregionalpolitiska helhetssynen.Övergripande mål för AMVVad gäller de övergripande målen om korta vakanstider förlediga platser och prioritering av att de långtidsarbetslösa fårett reguljärt arbete har vi kristdemokrater ingen annanuppfattning. Att däremot ha ett absolut tal för hur mångaarbetslösa AMV ska ha i åtgärder kan motverka det somframhålls, att arbetsmarknadspolitiken måste göras merflexibel och lokal. Kvaliteten i åtgärderna kan också kommaatt få stryka på foten till förmån för kvantiteten vilket intekan vara riktigt om målet är en långsiktigt uthållig politik.Inriktningen att minska antalet verksamhetsmål för AMV ligger i linje medKristdemokraternas målsättning om ökad flexibilitet och lokal samverkan.Uppföljning och utvärderingDen beskrivna inriktningen att förse riksdag och regeringmed breda och kvalitativt goda beräkningsunderlag omeffekterna av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är riktig.Det innebär att utvärderings- och forskningsuppdrag läggs påfristående organisationer, myndigheter och universitet. Dettastrider dock mot förslaget om ett nytt institut direktunderställt . Förslaget bör inteberedas ytterligare utan avvisas.Reformera AMSEtt första steg i reformeringen av AMS genomförs nu medregeringens förslag. bör dock förändringen fortsätta.Vi förordar att AMS som central myndighet minskas ned tillmotsvarande omfattning som har . På så sättkan administrationen minskas ytterligare till förmån förfältarbetet på arbetsförmedlingarna.Utökad lokal samverkan iarbetsförmedlingsnämndernaKristdemokraterna tillstyrker att det i varje kommun skallfinnas en arbetsförmedlingsnämnd och att kommunen utsermajoriteten i nämnden. Detta är ytterligare ett steg mot ökadlokal samverkan för att finna flexibla lokala lösningar attkomma tillrätta med arbetslösheten.Krav på AMSEn mer flexibel och lokal arbetsmarknadspolitik gör det intemöjligt att exakt bestämma kvantiteten på antalet människori åtgärder. Detta är ett föråldrat sätt att mäta statistik, just numest till för regeringens siffermässiga ambition att ta ned denöppna arbetslösheten. För att mjuka upp detta synsätt böristället ett intervall tillskapas och ett utvärderingssystem somockså ser på kvaliteten i åtgärderna. Det vill säga enhelhetssyn där man ser resultat mer i form av reguljäraarbeten efter en åtgärd. Detta måste vara ett mer kostnads-effektivt sätt att se på arbetsmarknadspolitiken. bör intervallet ligga mellan 190 000 och 240000 åtgärdsplatser.ArbetsplatsintroduktionSlopandet av anställningskravet vid arbetsplatsintroduktionär något tidigare krävt. Slopandet avanställningskravet bör kunna tidigareläggas till 1 augusti1996.UtbildningsvikariatRyckigheten vad gäller regeringens politik avseendeutbildningsvikariat är slående. Vi motsätter oss inte enförändring men har en egen modell för att tillskapavikariatsplatser, sabbatsår. Regeringen bör återkomma medförslag om möjligheten att personer skakunna ta ut ett sabbatsår. Ett sabbatsår kan bekostas av denenskilde individen genom förtida pensionsuttag. Möjlighetenatt använda arbetsmarknadsmedel för denna åtgärd bör ocksåövervägas. Sabbatsåret skulle ge möjlighet för många attkomma in på en ny yrkesmässig bana somvikariatsmöjligheten ökar.ArbetslivsutvecklingKristdemokraterna delar regeringens uppfattning att ALU-arbetena är en viktig åtgärdsform till betydelse för bl a miljö-och kultursektorn. Vår uppfattning är att ALU också skallkunna erbjudas arbetslösa som inte är berättigade till a-kassaeller KAS. Detta borde vara rimligt med tanke på attkommunerna skall vara medfinansiär vid den lokalasamverkan mot arbetslösheten. Det innebär att det föreslagnaaktivitetsstödet skall omfatta även denna grupp.PendlingsstödSom vi befarade vid införandet av detta stöd har det skapatproblem och inte nämnvärt bidragit till att minskaarbetslösheten. Vi föreslår att pendlingsstödet avskaffas.Invandrarna på arbetsmarknadenI presenteradeKristdemokraternas representant en rad förslag varav en delblev kommitténs. I det föregående har ett förslag redananammats av regeringen, nämligen stöd till exportutbildningför invandrare. Eftersom regeringen väljer att i övrigtavvakta remissutfallet på kommitténs förslag gör videtsamma och återkommer i samband med att regeringenlägger proposition med anledning av kommittéförslagen.Offentliga tillfälliga arbeten för äldreRegeringen föreslår att det ska inrättas en ny tillfälligarbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentliga tillfälliga arbetenför äldre. Som äldre betecknas alla dvs ävenmänniskor som rimligen bör ha mycket kvar att ge på denordinarie arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministerns ordom att dessa 40 000 människor ska få "ett värdigt slut" ärnaturligtvis minst sagt beklagansvärda.Vi är väl bekanta med den arbetsmarknadspolitiska situation som gör detsvårt för många att få fäste på arbetsmarknaden, detta gäller inte minst demänniskor som har en gammal utbildning och som förlorat sitt jobb efter långyrkesverksamhet.Vår politik tar sikte på att skapa tillväxt genom nya och växande företag.Det är genom en offensiv näringspolitik som bl. a. inbegriper skatte-,arbetsmarknads- och finanspolitiken som förutsättningar för nya jobb på denreguljära arbetsmarknaden kan skapas. Regeringens politik är fortfarandealltför mycket inriktad på att med konstgjorda medel ordna sysselsättningistället för stabila arbeten. Tankarna på att upprätta ett särskilt "arbetslag"påarbetsmarknaden som ska ägna sig åt verksamhet som enligt kommunernas,landstingens och statens synsätt egentligen är obehövligt är inte tilltalande.Gränsdragningsproblematiken vid tillskapandet av dessa sysselsättnings-tillfällen måste bli oändligt svår. Undanträngningseffekterna vad gällerordinarie personal kan komma att bli stora. Dessutom andas förslaget enmärklig inställning till den offentliga verksamheten såtillvida att manbedömer att varje äldre person, oavsett yrke, ska kunna rycka in var som helstinom det offentliga.Bättre är då att som vi kristdemokrater föreslagit tillföra kommuner ochlandsting resurser så att man kan upprätthålla en god personalbemanninginom prioriterade områden som vård och omsorg. Att förhindra uppsägningarinom dessa sektorer med särskilda utbildnings- och kompetenshöjandeinsatser är också angeläget, något vi återkommer till . Förslaget omoffentliga tillfälliga arbeten för äldre avvisas därför.Lönebidrag för arbetshandikappadeDet är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappademöjligheten till fortsatt aktivt arbetsliv. De förändringar somregeringen genomfört för lönebidragsanställda har försämratsituationen varför en omprövning nu är nödvändig. Iförordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas enparagraf som innebär att om risk för uppsägning föreliggerskall en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Dennamöjlighet skall också gälla för dem som begäromförhandling där beslut fattats . Detta kankomma att innebära omprövningar av redan fattade beslut.Rätten till en ersättning på vid anställning i ideellaorganisationer skall kvarstå också efter utgången av 1996.Insatser för att öka kvinnorsföretagandeFrån sida har vi varit tveksamma till denvolym som angetts för starta eget-bidrag. Möjligheten tilluppföljning och utvärdering har varit begränsad vilket vimenat vara angeläget för att denna åtgärd skall varakvalitetsinriktad. I och med att vi förespråkar ökadflexibilitet i åtgärdsarsenalen bör också starta eget-bidragetfinnas med. Regeringens förslag om utökad omfattning pådenna insats för en väl definierad grupp synes vara möjligt,varför vi lämnar förslaget utan erinran.Övriga kristdemokratiska förslag påarbetsmarknadsområdetRegeringens proposition har tagit upp flera avKristdemokraterna tidigare framlagda förslag för attreformera arbetsmarknadspolitiken. Dessa har kommenteratsoch kompletterats med egna inriktningar här ovan. Utöverdessa finns ytterligare förslag: Flexibla löner för ungdom. Arbetsmarknadens parter bör eftersträvaökad flexibilitet vad gäller lönesättning för ungdom. En lägre ingångslönkan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Löses inte detta avtals-vägen bör lagstiftning övervägas. Arbetsdelning inom offentlig verksamhet. Ett särskilt stimulansstöd börutgå till verksamheter inom offentlig verksamhet som prövararbetsdelning för att på så sätt få fler i arbete. Detta är ett sätt att arbetamed flexiblare arbetstid.