mot · GK02Fi210 · 1996-10-07 00:00:00 — Också andra, däriblandHandelsbanken, gör liknande bedömningar.Inflationen är nu nere på en historiskt mycket låg nivå, vilket ger utrymmeför fortsatt sjunkande räntor. Också i övriga EU är inflationen stabilt låg,vilket möjliggör ett fortsatt lågt ränteläge. Det får också positivaåterverkningar på . har sänkt den viktigareporäntan med 3,85 procentenheter.Under slutet av 1995 skedde en inte oväsentlig lageruppbyggnad i densvenska industrin. Lageruppbyggnaden har minskats något , vilketger ett negativt bidrag till tillväxten. kan den privata konsumtionenförväntas öka till följd av höjda reallöner och fallandesparkvot. En privat konsumtionsökning om har ägt rum . Potentialen för en starkare utveckling av den privatakonsumtionen tar sin utgångspunkt i de kraftigt sänkta räntorna och en bättrekonsolidering i hushållen. iakttar dock hushållen en viss försiktighet.Hushållens sparande ligger alltjämt kring av den disponibla inkomsten,men beräknas sjunka något under 1997.En successiv konsumtionsminskning med förväntas i denoffentliga sektorn . Detta är en klar tendens underförsta halvåret 1996.Den utlandskonkurrerande delen av svenskt näringsliv har en relativt höglönsamhet och har ökat sina marknadsandelar i utlandet under de senasteåren. Denna utveckling har fortsatt . Dekonkurrensutsatta svenska företagen har ett gynnsamt utgångsläge och verkarha minskat sina vinstmarginaler, vilket troligen är en delförklaring till defortsatt höga marknadsandelarna . Den goda lönsamheten har ocksåbidragit till att investeringarna ökade med ochförväntas öka med nästan lika mycket . Den fortsatt goda utvecklingen förden svenska exportindustrin förklaras av framgångar på de asiatiskamarknaderna.Sverige är självklart beroende av den internationella utvecklingen, men ominget oförutsett händer bör utsikterna för se relativtljusa ut.Sysselsättningsläget är utomordentligt bekymmersamt, och det är därförnödvändigt att till saneringsprogrammen foga sysselsättningsfrämjandeåtgärder. Så har också skett t.ex. genom förslag i den så kalladesysselsättningspropositionen. Det är endast ett första steg.I år beräknas tillväxten, enligt regeringen, uppgå till , medan denförväntas öka till . Tillväxtsiffrorna bör ses i ljuset avfjolårets3-procentiga tillväxt. var det land inom EU som hadeden högsta tillväxten. Både internationellt och för del ligger räntornaoch inflationen på låga nivåer, vilket kan leda till att tillväxten tar fartunderandra eller . Budgetunderskottet uppskattasenligt regeringens prognos till av BNP , av BNP ochobefintligt 1998. Det stämmer relativt väl överens med de bedömningar somgörs även i andra prognoser.InflationenInflationstakten är rekordlåg, 0,3 procentsårstakt . En del av förklaringen till detta ligger ikronans förstärkning och sjunkande räntor, den sänktamatmomsen, införandet av ROT-avdrag och borttagandet avbilaccisen. Inte desto mindre är den underliggandeinflationen , vilket utgör en stabil grund för densvenska finans- och penningpolitiken. Det finns heller ingenanledning att tala om deflation. Även hushållens ochföretagens inflationsförväntningar har justerats ned radikaltunder 1996. Denna typ av förändringar indikerar vanligtvisen framtida utveckling i linje med förväntningarna.Aktörerna på penningmarknaden gör bedömningen att densvenska inflationen kommer att ligga kring , d.v.s. helt ilinje med inflationsmål under de närmaste 2åren.LönebildningenUnder har lönebildningen utgjort ettfundamentalt problem för svensk ekonomi. Löneökningarnahar inte motsvarats av produktivitetsökningar i sammaomfattning. Det har urholkat den svenska konkurrenskraftenmot omvärlden och ökat den offentliga sektornslönekostnader. Det har skett när den offentligasektorn vuxit stadigt. Den växte sig helt enkelt för stor iförhållande till den privata sektorn. För att klara deninternationella konkurrenskraften och häva kostnadskrisentvingades ta till devalveringsinstrumentet vid ettflertal tillfällen. Det skadar den svenska ekonomingenom att våra räntor ligger på en högre nivå än de annarsskulle ha gjort.Den illa fungerande lönebildningen är en delorsak till den högaarbetslösheten. har staten på olika sätt kunnat parera de högagenerella lönelyften genom att låta inflationen stiga och den offentligasektorn växa. Det är inte längre möjligt. Med en ökad internationalisering kaninte stå isolerat från omvärldens påverkan. Vår höga andelexportprodukter gör beroende av både den internationellakonjunkturen och konkurrensen från omvärlden. Därför måste de inhemskapåverkansfaktorerna, såsom bl.a. lönebildningen, hanteras ansvarsfullt.Sverige tillhör alltjämt den grupp länder som har en något snabbarelöneökningstakt än våra viktigaste konkurrentländer. Därför är det särskiltolyckligt att den s.k. kom att utgöra golv istället för tak i densenaste avtalsrörelsen. Det visar på att bred enighet mellanarbetsmarknadsparternas ekonomer om behovet av en ansvarsfulllönebildning inte nödvändigtvis leder till att avtalen också blirsamhällsekonomiskt försvarbara. Den nuvarande institutionella verklighetenär ingen tillräcklig garanti för att löneavtalen sluts på en samhällsekonomisktförsvarbar nivå. Regelförändringar måste bli följden av parternasöverläggningar. Mycket talar för att staten måste agera mer kraftfullt ochskapa incitament för parterna att enas om löneavtal som är förenliga med densvenska ekonomiska utvecklingen i stort. En tänkbar åtgärd för statens del äratt lägga ett större ekonomiskt ansvar för arbetslöshetens kostnader påparternas medlemmar.Risken är överhängande att arbetslösheten stiger om inte lönebildningensköts ansvarsfullt. Det kan inte acceptera. Staten har ett vidareansvar än arbetsmarknadens parter. Om inte parterna förmår att tasamhällsansvar, så är det ofrånkomligt att staten måste gripa in iavtalsprocessen. förutsätter att arbetsmarknadens parter i vårkommer överens om långsiktigt hållbara och samhällsekonomiskt försvarbaralönenivåer och spelregler, som garanterar att lönebildningen inte längre utgörett fundamentalt, samhällsekonomiskt problem.Ekonomi och ekologiCenterpartiet för en ekonomisk politik med helhetssyn. Detinnebär att ekologi och ekonomi hänger ihop. Ekonominmåste formas efter de krav som naturen ställer för en hållbarutveckling. Marknadsekonomi med ekonomiska styrmedel ärden enda tillräckligt världsomfattande och betydelsefullaformen för att kunna hantera miljöproblemen. Ekonomiskastyrmedel måste i allt högre grad användas för attåstadkomma en kretsloppsanpassning. Därmed balanserasojämvikterna i dagens nationella och internationellaekonomi. Kretsloppssamhället bygger på återanvändning,återvinning och förnyelsebarhet.Priserna måste miljörelaterasInnan ett projekt av något slag sätts i gång för att skapavinster prövas de förväntade kostnaderna gentemot deförväntade intäkterna. Om en företagare glömmer bort ellerignorerar en viktig kostnad försämras resultatet radikalt iförhållande till kalkylerna.Parallellen till miljön är uppenbar. Om inte miljökonsekvenserna finns medi beräkningsunderlaget för en samhällsekonomisk kalkyl, i form av kostnader,kan aldrig projektet som sådant anses vara förenligt med miljöns krav. Det ärorimligt att den enskilde företagaren ska kunna kostnadssätta och dessutombetala för miljökonsekvenserna av sin egen produktion. Den verkställandeuppgiften måste åligga staterna. Konsekvensen av miljöhänsyn i enmarknadsekonomi måste vara att staten använder marknadsinstrument i formav lagar, skatter och avgifter för att hantera den miljöstörande verksamhetproduktionen, hushållen och transporterna ger upphov till. Det måste tillstörsta delen handla om ekonomiska styrmedel.Målet för de ekonomiska styrmedlen måste vara att prissätta miljön. Varjeköpare av en vara eller tjänst borde vid varje given tidpunkt kunna vara säkerpå att hans/hennes inköp är miljöneutralt på så sätt att alla kostnader förmiljöpåverkan finns inbakade i priset. Detta är en central målsättning förcenterpartiet. Omvänt borde verksamhet som har en reparativ inverkan påmiljön premieras av staten, eftersom sådana insatser är samhällsnyttiga.Miljö och kretsloppMiljöhänsyn och kretsloppsanpassning skapar tillväxt ochnya jobb. Den tidigare enbart materiella tillväxten måsteframöver få ett allt större miljöinnehåll. Dagens produktionkan på många sätt miljöanpassas. Sådana åtgärder höjervärdet och priset på den produkt som förbättras. Detta är enform av tillväxt som inte slukar resurser, utan iställethushållar med resurser. En hållbar tillväxt måste finna sinutgångspunkt i resurssnålhet, som leder till mervärde förmänniskor, företag och miljö.Nya branscher och produkter kommer att växa fram successivt och bidratill att en mer hållbar utveckling kommer till stånd. Miljösektorn är redan enav de snabbast växande i världen. Miljömedvetenheten ställer krav påproducenterna att försöka ligga före. Konsumentmakten är en nyckel för attnå framgång i miljöpolitiken. Den ökade miljömedvetenheten utgör enpotential för ett utökat förädlingsvärde i produktionen, och därmed högretillväxt samt bättre livskvalitet.Centerpartiet har den bestämda uppfattningen att försöken medmiljöräkenskaper bör vidareutvecklas. Regeringens oförmåga påmiljöområdet är oroande. Miljöskuldsutvecklingen är av stor betydelse för attkunna stämma av läget och följa trender på miljöområdet. En miljöbilaga, ilikhet med den som utformades , anser ska bifogasbudgetpropositionen. Detta bör ges regeringen till känna.Kärnkraften måste utmönstrasKärnkraften är omodern och platsar definitivt inte i ettkretsloppssamhälle. Energikällan är behäftad med betydanderisker i drift, och lämnar efter sig ett olöst avfallsproblem. Deförnybara energikällorna erbjuder lösningar på framtidensenergiförsörjning och skapar nya arbetstillfällen.Energiomställningen kommer att ta betydande resurser ianspråk för utbyggnad av bl.a. bioenergin. Detta skapar enny tillväxt som kan ge ett försprång påvärldsmarknaden, vilket i sin tur kan leda till betydandeexportframgångar. Det är viktigt att de pågåendeenergiöverläggningarna leder fram till ett långsiktigt beslutför hur kärnkraften ska avvecklas. Avvecklingen måsteinledas under innevarande mandatperiod.Målen för den ekonomiskapolitikenFinanspolitikenCenterpartiet har aktivt medverkat till att sanera statensfinanser och har därmed lagt grunden för att kunna uppnåbudgetbalans . Därefter bör statsbudgetenöverbalanseras under en räcka av år för att betala av på denmycket stora statsskulden. Ytterligare en anledning till att detbehövs ett offentligt sparande är att är sårbart förinternationella kriser och konjunkturer. En beredskap behövsdärför för sådana händelser, vilket bäst uppnås med stabilaoch överbalanserade statsfinanser. Finanspolitiken måstesyfta till att åstadkomma överskott i statens budget överkonjunkturcyklerna. Det är också viktigt för att kunnafinansiera det fortlöpande behovet av offentligainvesteringar. Vidare stärker det förutsättningarna för stabiltlåg inflation och låga räntor. En stabil finanspolitik kanåstadkomma ett stabilt penningvärde.Låga räntor och låg inflation är viktiga förutsättningar för ökadsysselsättning. Sysselsättningsskapande åtgärder måste rymmas inom ramenför en ansvarsfull finanspolitik. I annat fall urholkas basen för detekonomiska välståndet.Centerpartiet står för de mål som, efter överläggningar, formulerats ifinansplanen.PenningpolitikenCenterpartiet anser att den nuvarande ordningen förpenningpolitiken, med ett uttalat inflationsmål på ,mycket väl tjänar syftet att åstadkomma ett stabiltpenningvärde. Det är principiellt riktigt att harsom överordnat mål att värna penningvärdet. Det är en styrkaför den svenska ekonomin att finans- och penningpolitikensamspelar.Lönebildningen är vidare av central betydelse för möjligheteratt hålla nere räntorna och för kostnadsutvecklingen.En indikation på det samlade förtroendet för finans- och penningpolitikenär bl.a. i vilken utsträckning marknaden tar hänsyn till Riksbankensräntepolitik. har marknaden successivt följt medRiksbanken nedåt i räntenivåerna, vilket vittnar om att de delar Riksbankensbedömning. Detta är en styrkeposition som bl.a. har möjliggjorts av denambitiösa saneringen av statens finanser.Valutapolitiken och EMUSverige står inför ett avgörande beslut om EMU.EU går vidare mot ett genomförande av EMU:s tredje steg. Ett svensktmedlemskap i den ekonomiska och monetära unionen är inte förenligt medCenterpartiets syn på demokrati och decentralisering. Dessutom är deekonomiskt och europeiskt baserade invändningarna starka. ärav uppfattningen att ska säga nej till ett medlemskap i . Omriksdagen ändå föreläggs förslag till EMU-medlemskap måste ett sådant förSverige avgörande beslut föregås av en folkomröstning. EMU-frågan är meravgörande för framtid än omröstningen om EU-medlemskapet. Deningick inte heller i omröstningen om EU-medlemskapet.De konvergenskriterier för inflation, räntor, budgetunderskott ochstatsskuld som ska vara uppfyllda för att kunna delta i EMU:s tredje steg ärett verksamt medel för att främja ekonomisk disciplin. Men uppfyllandet avdessa innebär inte att måste delta i EMU:s tredje steg. Om vi väljeratt ställa oss utanför den ekonomiska och monetära unionen blir detemellertid minst lika viktigt att föra en politik som skapar balans i statensfinanser. Ingenting säger att ett litet land måste ha en svag valuta. Tvärtomfår alltid den realekonomiska utvecklingen, med viss eftersläpning,genomslag på inflation, räntor och valutakurs. Därför är det av yttersta viktatt saneringen av statens finanser fullföljs.Sverige kommer också i fortsättningen att bedömas utifrån förmågan attföra en sund ekonomisk politik. Vi har att bevisa, med träget arbete, att viinte tänker föra en oansvarig ekonomisk politik. Gradvis leder det till attförtroendet för svensk ekonomi stärks. Den nya budgetprocessen och denkraftfulla saneringen av statens finanser har redan gett oss ökatinternationelltförtroende. Räntegapet har redan minskat väsentligt mot exempelvisTyskland, från till . Det äravgörande för landets ekonomiska utveckling att vi även i fortsättningenhåller oss till den ekonomiska disciplin som grundlagts under det senaste året.Centerpartiet gör bedömningen att har skapat handlingsfrihet att taställning till EMU-medlemskapet genom att saneringen av statens finanservarit och är så ambitiös. Detta har också varit ett av syften medsamarbetet.Regeringen har tillsatt en särskild utredare som till i årska redovisa ett förslag till hur valutapolitiken bör bedrivas uransvarsfördelningssynpunkt. anser att ansvaret förvalutapolitiska beslut ska ligga hos regeringen i likhet med vad som är fallet iflertalet EU-länder. Detta bör ges regeringen till känna. är detviktigt att självständiga ställning och ansvar förpenningpolitiken understryks. Det ger ökad trovärdighet åt den svenskaekonomiska politiken.Att nu knyta kronan till , eller på något annat sätt låsa växelkursenanser inte önskvärt. Det var mycket viktigt att Turin-mötet iapril bedömde att de EU-valutor som står utanför en eventuell valutaunionkan vara helt frikopplade också i fortsättningen. Om EMU blir av kan en"halvfast" växelkurs leda till att vi hamnar i fokus på valutamarknaden så fortturbulens uppstår. En knytning är vansklig eftersom den måste vara gjord rättvisande kurs. Om man har bedömt det tillåtna intervallet för kronanfelaktigt slås knytningen sönder av marknaden och förtroendet för valutansvärdering minskar. Det leder till ökade kursrörelser för kronan.Centerpartiet förordar ett system med rörlig växelkurs, kombinerat med enpenningpolitik som inriktas på att hålla nere inflationen och en finanspolitiksom ser till att statens finanser är i balans. Det innebär en kontinuerligbedömning av marknaden. Vi får löpande information om förändringar i vårväxelkurs och våra räntor.EMU-förespråkare använder sig ibland av devalveringsargumentet somskäl för att trovärdighet skulle urholkas, om vi väljer att stannautanför den ekonomiska och monetära unionen. Detta är inte relevant med enrörlig växelkurs, och ett ambitiöst penningpolitiskt mål, i likhet med dagenssituation.För att en ekonomisk och monetär union ska bli effektiv krävs betydandefinanspolitisk samordning mellan medlemsstaterna och dessutomsanktionsmöjligheter mot dem som inte fullföljer sina åtaganden. Densamordnade finanspolitiken skulle för leda till att vi tvingas ge uppväsentligt större delar av vårt självbestämmande. EMU:s framtidafinanspolitik kommer inte att kunna begränsas till att ange finans- ochpenningpolitiska målsättningar, utan måste också gripa in för att skapa denflexibilitet som ett långt ifrån optimalt valutaområde kräver. att beröra arbetsmarknads- och socialpolitiken. Regionalpolitikenkommer att vara avhängig av hur frågan hanteras centralt inom unionen.EMU-projektet strider mot decentralistiska grundsyn. Vårbedömning är att det icke är önskvärt att avhända oss stora delar av vårnuvarande beslutanderätt. EU bör även i fortsättningen vara ett mellanstatligtsamarbetsorgan, som kan underlätta handel, ekonomisk utveckling och fred ihela Europa.Centerpartiet värnar miljön och de svaga i samhället. Det finns ingagarantier för att den ekonomiska och monetära unionen kommer att ägna denomfattande europeiska arbetslösheten den omsorg som krävs för att nåframgång. Miljön har lämnats utanför konvergenskriterierna, liksomsysselsättningen. Det ger ingen trovärdighet åt att den ekonomiska ochmonetära unionen kommer att driva en aktiv miljöpolitik med ekonomiskastyrmedel som verksamma inslag. Inte heller garanteras några krafttag motarbetslösheten. Vid framtida målkonflikter riskerar de kortsiktiga målen attvinna över de långsiktigt strukturella åtgärderna för att minska miljöskuldenoch åstadkomma fler jobb. ser i detta avseende en stor fara medett svenskt medlemskap i väljer att gå med i kan landet hamna i en besvärlig fälla.Den låga rörligheten på arbetsmarknaden, den begränsade lönespridningen,den stela lönebildningen och de regionala obalanserna kräver sina lösningar.Om inte omvandlingen sker mycket snabbt kan ett svenskt EMU-medlemskaputlösa mycket stora och svårbemästrade spänningar i det svenska samhället.Motsvarande situation gäller i andra länder på grund av de stora olikhetersom finns mellan länderna inom och utom EU.Östutvidgningen är prioriterad. Det bästa sättet att säkra stabiliteten i vårdel av världen och ge de f.d. kommunistiska länderna en chans attutvecklas demokratiskt och mot bättre miljö, samt höjd levnadsstandard, äratt erbjuda dem medlemskap i den europeiska unionen så fort det är möjligt,med hänsyn tagen till deras ekonomiska och politiska utveckling. börverka för att EU-samarbetet utvecklas och görs tillgängligt för flermedlemsstater. står inför den historiska utmaningen att slutligtåterförena öst och väst i ett gemensamt . Biståndet till länderna iÖsteuropa är betydelsefullt, men den största hjälp de öst- ochcentraleuropeiska länderna kan få är utökat samarbete och ökad handel medde västeuropeiska länderna. Det kan ske genom ett närmande till EU.Finans- och penningpolitiken är av en sådan fundamental karaktär, att ettbildande av EMU är en mycket radikal förändring i nationalstaternassjälvständighet. Dessutom byggs ett ömsesidigt beroende in i projektet, sommycket väl kan utlösa spänningar mellan stater. Ett sådant problemområdekan bl.a. vara budgetdisciplinen i de olika medlemsstaterna.Erfarenheterna från det och alla separatistiska rörelser idet forna visar suveränitetens betydelse för människorna.Nationalstaterna har inget egenvärde, men står för en ordning, som vid ettutbrett samarbete mellan kan tjäna som stabiliserande faktor isvåra tider.Ett beslut om svenskt medlemskap i skulle i praktiken varairreversibelt och kunna upplevas såsom ett centralistiskt projekt, utan folkligförankring. Projektet är främst politiskt. kan och ska inte diktera hurde övriga EU-medlemmarna ska förhålla sig till EMU, men vi har däremotfull rätt att säga nej till ett svenskt medlemskap. avvisar ettsvenskt medlemskap i ochlandstingenFör stabiliteten i svensk ekonomi, är överenskommelsenmellan regeringen å ena sidan, samt Kommun- ochLandstingsförbunden å andra sidan mycket viktig. I korthetinnebär uppgörelsen att finansieringsprincipen ska gälla närbeslut ändras som får positiv eller negativ effekt påkommunernas och landstingens intäkter samt utgifter. Vidareåtar sig staten att hålla statsbidragen på en nominellnivå , som kommunerna fårbehålla sina skatteintäkter oavsett den ekonomiskautvecklingen.Kommunerna och landstingen binder sig i princip för att skatterna inte skahöjas. Kommunerna ska också i möjligaste mån undvika att avskeda personal.Vidare åtar sig kommunerna och landstingen att fortsätta det förnyelse- ocheffektiviseringsarbete som har påbörjats.Uppgörelsen om principerna stöds av . Det är dock viktigt attpoängtera att den långsiktiga självbestämmanderätten är central ikommunernas och landstingens arbete. Kommunerna och landstingenkommer i många fall att ställas inför hårda ekonomiska prövningar under denärmaste åren. Detta är oundvikligt om statens saneringsåtgärder verkligenockså ska innebära en sanering av de offentliga finanserna. Resultatet av detmödosamma arbetet får inte urvattnas.Den möjlighet som ges av staten att anställa personer iden offentliga verksamheten utgör ett värdefullt tillskott av personal som kanutföra arbete i kommuner och landsting som annars inte blir utfört. Särskiltinom vård och omsorg kan dessa personer vara en viktig resurs.För tiden fram bedöms den samlade kommunsektorn fåunderskott i verksamheten, dock inte i en generell omfattning. Däremot ärrisken överhängande för att vissa kommuner och landsting kan få problem.SkatterFör beräknas skattekvoten beräknad irelation till BNP vara . Det är en av de högstakvoterna inom EU. Detta innebär att utrymmet att höjaskatterna är ytterst begränsat. Styrskatter på miljöområdet äremellertid av största vikt för att framsteg ska göras imiljöpolitiken. Sådana skatter bör behandlas i särskildordning.Det är ambition att ta beslut som leder till attskattekvoten successivt minskar. Skälet till de höjda skatterna är denekonomiska krisens akuta karaktär. I en sådan situation är det rimligt att desom tjänar mer också bidrar mer till saneringen av landets ekonomi. Attbelasta dem som har det svårast alltför hårt är inte kostnadsfritt för staten,kommunerna och landstingen. En sådan politik vill inte Centerpartietmedverka till. Lika lite är det möjligt att nedmontera välfärden för attåstadkomma massiva skattesänkningar. Istället måste de skattesänkningarsom kan finnas inom statens handlingsutrymme vara av sådan art att de ledertill ökad sysselsättning.Skatteförslag vid sidan ombudgetpropositionenI proposition 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen omräntefördelning vid beskattning m.m. läggs förslag somunderlättar benefikt förvärv av näringsfastighet, vilket bl.a.berör generationsskiften. ser mycket positivt påförslaget, eftersom vi länge har förespråkat en förbättring avmöjligheterna till generationsskiften, utan omfattandeskattekonsekvenser. Vidare föreslås i propositionen attskattskyldiga som redovisar mervärdesskatten i en särskilddeklaration ska få betala skatten årsvis om omsättningenunderstiger . Detta har varitCenterpartiets uppfattning . Det föreslås också attbidrag från EU till näringsidkare ska tas ut på samma sättsom för bidrag som betalas ut av svenska myndigheter.Också här delar regeringens uppfattning.Slutligen föreslås en sänkning av representationsavdraget,vilket ingår i en uppgörelse mellan ochregeringen.I regeringens proposition 1996/97:14 Vissa punktskattefrågor föreslåsförändringar av mindre betydelse och av övervägande teknisk karaktär.Centerpartiet godkänner förändringarna.I proposition 1996/97: 17 om skattereduktion av fastighetsskatt i vissa fallhar varit pådrivande för en lättnad av skatteuttaget för dem somdrabbats allra hårdast av kombinationen höjd fastighetsskatt och höjttaxeringsvärde.