mot · GK02K426 · 1996-10-07 00:00:00 — Insyn i statliga bolag liberalernas principiella hållning till kommunalaoch landstingskommunala bolag är att de skaavvecklas eller säljas ut till privata intressen. Detta gäller iviss utsträckning också statliga bolag. Den bolagisering avstatliga företag som ägde rum under den borgerligaregeringsperioden syftade också i huvudsak till att förberedaföretagen för en framtida utförsäljning.De senaste åren har frågan om insyn i kommunala och landstings-kommunala bolag varit föremål för en omfattande diskussion, som en följdav den tämligen omfattande bolagiseringen som ägt rum. harsedermera beslutat att införa ett visst mått av insyn genom en bestämmelse i1 kap. 9 § sekretesslagen enligt vilken reglerna om handlingsoffentlighet i 2kap. tryckfrihetsförordningen (TF) skall gälla också för handlingar som finnshos aktiebolag, handelsbolag m.m. där kommun eller landsting har etträttsligt bestämmande inflytande, d.v.s. i praktiken där man har enaktiemajoritet. Regleringen är inte fullständig, eftersom minoritetsägdabolag, meddelarfriheten och efterforskningsförbudet lämnas utanför, menden är ett betydande steg på vägen.På det statliga området har en motsvarande bolagisering ägt rum. Postenhar blivit och har blivit , för att ta tvåexempel. Här har medborgarna med ett enkelt riksdagsbeslut undandragitsinsyn i det som alltjämt är helägda statliga verksamheter. Alternativt har iandra fall bolagsformen valts redan från början, vilket allvarligt försvåratmedborgarnas insyn i hur verksamheten bedrivs. Någon regleringmotsvarande den som gäller för de kommunala och landstingskommunalabolagen, finns ej och bolagiseringen på det statliga området synes ha ägt rumutan någon närmare diskussion om behovet av och konsekvenserna förhandlingsoffentligheten.En sådan diskussion hade varit behövlig. Den statliga företagsverk-samheten har en betydande omfattning. Av regeringens skrivelse (skr.1996/97:20) med redogörelse för företag med statligt ägandeframgår att det vid utgången av 1995 fanns 78 statliga företag, vilket var enökning från 66 företag redogörelse. I 72 av dessa företag hadestaten av aktieinnehavet och där omsattes - inklusivekreditinstituten - 235 miljarder kr.Mot den bakgrunden finns starka skäl att säkerställa medborgarnas insyn ide statliga bolagen, vilka ytterst har just medborgarna som huvudmän. Omden för TF och vårt statsskick grundläggande tanken om att den offentligaverksamheten skall ligga öppen för medborgarna skall kunna realiseras måstedetta också gälla den statsägda verksamheten. Det finns principiellt settingen anledning att en statlig verksamhet som ena dagen omfattas av reglernaom handlingsoffentlighet och sålunda är öppen för medborgarnas insyn nästadag skall vara stängd från insyn bara för att verksamheten bedrivs i en annanjuridisk form. Huvudmannaskapet är alltjämt detsamma och då bör ocksåinsynen vara det.Mot den bakgrunden bör 1 kap. 9 § sekretesslagen kompletteras genom attde statliga majoritetsägda bolagen, på samma sätt som deras kommunala ochlandstingskommunala motsvarigheter, skall omfattas av reglerna i 2 kap. TFom handlingsoffentlighet.När en likställighet mellan de offentligägda bolagen sålunda uppnåtts finnssedan skäl att överväga lösningar på de kvarstående problem som inlednings-vis nämnts rörande minoritetsägda bolag, meddelarfrihet, efterforsknings-förbud m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att komplettera 1 kap. 9 § sekretesslagen på ettsådant sätt att också de statligt majoritetsägda bolagen omfattas av reglerna i2 kap. tryckfrihetsförordningen om handlingsoffentlighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigtanförts i motionen om insyn i offentligägda bolag.