mot · GK02Ju915 · 1996-10-07 00:00:00 — När det gäller rättsväsendet är det viktigt att vi ser tillhelheten. Inget politiskt område kan ses för sig. Familje-,utbildnings-, social- och t o m bostadspolitiken skaparförutsättningarna för ett fungerande rättsväsende. harrättsväsendet, jämfört med 1950-talets början, sex gånger flerbrott att hantera. Endast med gemensamma åtgärderkan den negativa utvecklingen vändas och antalet brottminska. I detta ligger också det faktum att alla parter skakunna ansvara för sin uppgift. Lagstiftaren ska ställa uppregler för vilka gärningar som samhället accepterar och inteaccepterar. Upptäcks brister i rättssäkerheten ska de rättastill. Polisen ska upprätthålla ordning, rycka ut närallmänheten behöver hjälp samt förebygga och beivra brott.Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och avgörandenpå ett rättssäkert och effektivt sätt, beakta allas likhet införlagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Kriminalvården,slutligen, ska skapa förutsättningar för den dömdesreinternalisering, inte i första hand vara en förvaringsplats.Med en helhetssyn och en insikt om allas specifika uppgiftkan vi skapa ett rättssamhälle. Vi kristdemokrater säger, vadgäller rättsväsendet, nej till de allmänna neddragningar somregeringen föreslår. Vår demokrati är beroende av att demyndigheter som nämns under utgiftsområdet kan verka ipraktiken.DomstolarnaFör närvarande diskuteras hur vårt domstolsväsende ska varauppbyggt . kommer i höstatt lägga fram sitt förslag. Det främsta syftet är atteffektivisera domstolarnas arbete och spara cirka 200miljoner kronor. Domstolarna har en storarbetsbelastning. minskar antalet platser somtingsnotarier. Vi menar att en grundläggande förutsättningför domstolarnas verksamhet är att organisationen inte ärunderdimensionerad. Ärendehantering måste kunna fungerasmidigt, annars kan rättssäkerheten inte längre garanteras. Demedel som frigörs genom en effektivisering av rättshjälpenbör därför läggas på domstolarna.Bekämpning av denekonomiska brottslighetenVi kristdemokrater tillstyrker inrättandet av en särskildekobrottsmyndighet. Denna bör emellertid vara utformad ienlighet med den organisation som beskrivs i regeringensekobrottsberedning (Ds 1996:1), Effektivareekobrottsbekämpning. Detta innebär attekobrottsorganisationen från polis- ochåklagarväsendet och därmed blir en självständig organisationdirekt under regeringen, på samma sätt som denna typ avverksamhet är organiserad i och Norge.Anledningen till detta är att allvarlig ekonomisk brottslighet,innefattande också grova miljöbrott, kräver operativa insatserav sådan kvalificerad art att en enhetlig myndighetsstrukturoch ledning är nödvändigt.Det är här viktigt att betona vikten av att miljöbrott ses som en del av denekonomiska brottsligheten, en brottslighet som ytterst hotar det demokratiskasamhället. Miljöbrottens karaktär är det samma som traditionellekobrottslighet på det sättet att brottet begås i näringsverksamhet och utgörett utpräglat vinningsbrott. Bekämpandet av miljöbrotten kräver utprägladkompetens och även en avancerad organisationsstruktur. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringens förslag till besparingar inomutgiftsområde 4 Rättsväsendet,2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av den planerade ekobrottsmyndigheten,1.2. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 4Rättsväsendet enligt följande uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA 1. Kriminalvården3 837 161+287 000F 6. Rättshjälpskostnader853 972+13 000Summa för utgiftsområdet4 691 133+300 000