mot · GK02Jo241 · 1996-10-07 00:00:00 — EU:s jordbrukspolitikharmoniseradDen svenska jordbrukspolitiken har exporterats till Bryssel.De stora posterna i regeringens budgetproposition påjordbrukets område bestäms av andra församlingar änSveriges riksdag.Med det system för bidrag som finns har vi fått ett jordbruk, som inte iförsta hand odlar det kunden efterfrågar, utan odlar för bidragssystemen.Vallar plöjs upp för spannmålsodling och kemikalieanvändningen ökar.Spannmålsskörden är högre än , i och för sig glädjande, menett bevis för att bidragssystemen styr en större del av odlingen till justspann-mål. Risken finns att detta kommer att innebära ett ökat läckage av lättlösligasalter och en ökad miljöbelastning på sjöar och hav. Det föreslagna vallstödethälsar de gröna därför med glädje.Undantagen måste få behållasVid inträdet i EU fick en rad undantag just inomjordbruksområdet. Exempel på sådana är förbud motantibiotika i djurfoder, där undantaget går ut . EUunderstryker att "dessa övergångsregler får inte leda tillgränskontroller och vid slutet av perioden ska de miljöreglersom då gäller vara antagna av de nya medlemmarna undersamma förhållanden som för äldre medlemmar". Än så längeär förändringstakten i EU mycket långsam. De svenskabestämmelserna angående fodertillsatser har inte minst isamband med sjukdomen BSE visat sig riktiga.Vi är förvånade att individer av belgisk blå redan tagits in i landet. Detvisar att det finns risk för att de snabba vinsterna, där djuren får betalapriset,kan locka några bönder. Antibiotika är inte bara en fråga om djurskydd, utanäven om miljön och risken för att resistenta stammar av bakterier bildas.Export av levande djurSamtidigt ökar exportmöjligheterna för svenska bönder. IMiljöpartiet de grönas vision om samhället är konsumtion avlokalt producerad mat en viktigt steg på vägen mot etthållbart samhälle. Den transportkarusell av levande djur, somsker i EU, måste stoppas. Vi anser att djur ska så långtmöjligt växa upp där de fötts, och slaktas så nära gården sommöjligt. Vi vill se en utveckling med små lokala slakterieroch mejerier och närmare kontakter mellan brukare ochkonsument. De bestämmelser om transporter som arbetatsfram i EU är ett bra första steg, men vi anser attbestämmelserna för bland annat svin och ren ska skärpas iSverige.Vi inser att många delar inom jordbruksnäringen har stora problem idagoch vi oroas av den strukturrationalisering som sker, men anser ändå attsvenska bönder inte borde delta i den flyttkarusellen genom att exporteralevande smågrisar till . Det är egentligen inte en fråga för , men en ökad frekvens av tuberkulos i svenska besättningar visarrisken med den ökande rörligheten av djur inom EU.Det sker en stor och enligt de gröna oönskad omvandling i detsvenska jordbruket . De mindre och medelstora gårdarna, speciellt demed djur, har mycket svårt att få ekonomin att gå runt och slutar med djuren.Många av dessa gårdar finns på marker med höga biologiska värden därmulbetningen är en förutsättning för den sällsynta floran.CAP leder inte till ett hållbartlantbrukDet konventionella lantbruket är inte långsiktigthållbart. Med den uppbyggnad jordbrukspolitiken har idagges inte tillräckligt incitament för ett mindrekemikalieberoende jordbruk, snarare tvärtom. I den översynav CAP, som sker, måste ambitionen vara att skapa ettlångsiktigt hållbart jordbruk.Målet måste vara ettekologiskt lantbrukDet ekologiska lantbruket är "ett jordbruk som värnar omodlingsjorden, använder solenergi och biologiska processer iproduktionen och tär mindre på ändliga resurser". Citatet ärhämtat ur tidskriften odlas av den svenska åkerjorden ekologiskt enligt KRAV:sregler. Om man även räknar med den ekologiskt odlade arealen hos bönder,som inte är med i KRAV, är siffran . Det är en bit på väg mot det10-procentsmål satt upp för . är inte bäst i EU.Enligt uppgift har redan nått det svenska målet. Långsiktigt måstemålet vara att allt lantbruk ska bedrivas ekologiskt.Det är glädjande att allt fler lantbrukare ställer om hela eller delar avgården till ekologisk produktion. Avtalet är då att marken ska odlasekologiskt i 5 år.Jordbruksverket har tagit fram en aktionsplan för hur mål (att av arealen skall vara ekologiskt odlad ) ska uppnås. Regeringen böråterkomma till med en åtgärdsplan för hur det skall förverkligas.Intresset stort både hos konsumenteroch lantbrukareInom jordbruksnäringen håller insikten att det svenskalantbruket måste ändra inriktning på att slå igenom. Deekologiska odlarna ses med respekt av de konventionella,och intresset för att lägga om både spannmålsodling ochdjurhållning till ekologiska metoder finns hos allt fler. Enbidragande orsak till detta är naturligtvis det alltmer ökandekonsumentintresset och den ökande efterfrågan på KRAV-odlade produkter av alla slag. Eko-stödet inommiljöstödsprogrammet har givetvis ökat intresset och fått fleratt ta steget. Det är bra.Ett ekologiskt lantbruk ökar denbiologiska mångfaldenDet ekologiska lantbruket är ett långsiktigt hållbart lantbrukdär återcirkulation av resurser är en förutsättning. Odling avkvävefixerande grödor, vall och träda minskar intensiteten ispannmålsodlingen. av arealen odlas medkvävefixerande grödor. Beräkningar visar att produceradmängd spannmål minskar till hälften om en renspannmålsgård ställs om helt. Även på gårdar med djurminskar intensiteten. Ängar och hagar betas och de delar avlandskapet, som har störst betydelse för många av de örter,som är akut hotade, bibehålls och utökas. Eftersomminst av djurens foder måste produceras inom gårdenoch växelbruk är en förutsättning finns många olika grödorpå åkrarna. Den biologiska mångfald, som alla politiskapartier säger sig värna, får en chans. Lantbrukare, som ställtom, vittnar om hur arter som tofsvipa, nyckelpiga ochblåklint återkommer, arter som är hårt trängda i detkonventionella lantbruket. En stor del av de arter som ärutrotningshotade i är beroende av ettkulturlandskap utan gifter.Handelsgödsel ochbekämpningsmedelNya mål för användning avhandelsgödsel och bekämpningsmedelRiksdagens mål att minska användningen till år1995 klarades inte. anser att det nya delmåletmåste vara att användningen av handelsgödsel skall halverastill utifrån förbrukning. Även här behövs enplan för hur detta skall uppnås.För bekämpningsmedel skall delmålet vara 80 procentsreduktion avanvändningen utifrån siffror. Det är fel att som bararäkna minskningen i antal kilogram aktiv substans. Hänsyn måste också tastill hur stor areal preparaten räcker till. Reduktionen skall alltså varadosrelaterad.De nya lågdospreparaten har så hög giftverkan att misstanken finns attkoncentrationer under vad som är möjligt att detektera kan påverka detlevande. Det är angeläget att detta utreds.Miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedelEU:s bidragssystem har med all önskvärd tydlighet visat hursnabbt ekonomiska styrmedel kan få genomslag. Odling avgrödor som spannmål och lin har ökat medan odling av rapsoch vall gått tillbaka. de gröna anser attekonomiska styrmedel är ett viktigt instrument imiljöpolitiken. För att påskynda utvecklingen mot ettjordbruk med allt mindre kemikalier föreslår vi därför attmiljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelhöjs enligt nedan.Miljöpartiet de gröna föreslår, att miljöavgiften höjs till perkilogram kväve i gödselmedel, om andelen kväve i medlet är minst 2 %.Miljöpartiet de gröna föreslår en miljöavgift på kadmium i gödselmedel på50 kronor per gram för Cd-innehållet över per ton fosfor.Kadmium är en mycket giftig tungmetall, som bör försvinna ur gödsel-medel. sker en fortsatt anrikning i mark och det levande. I minister-deklarationen från i har målet för skadligaämnen sätts till 0 under loppet av en generation (). de grönaföreslår att kadmium i handelsgödsel skall förbjudas. Regeringen bör åter-komma med en avvecklingsplan för kadmium.Idag är miljöavgiften på bekämpningsmedel baserad på kilogram verksamsubstans. de gröna ser helst en avgift baserad på dos. Regeringenhar i jordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU7 fått i uppdrag att åter-komma med detta. Vi föreslår en ökning av avgiften till för varjekilogram verksam substans, men anser att en miljöavgift baserad på dos voreatt föredra.De föreslagna miljöavgifterna på konstgödsel och bekämpningsmedel geren intäkt på lågt räknat per år.Forskning inomjordbruksområdetVi välkomnar att det nu avsätts medel förförsöks- och utvecklingsverksamhet i det ekologiskalantbruket. Det har länge varit ett problem att det inte varitmöjligt att ansöka om stöd för mer praktiskt inriktadutvecklingsverksamhet av t.ex. lantbruksredskap, nyafröblandningar etc. Vi anser dock att 15 miljoner kronorunder en treårsperiod är i lägsta laget. Man bör se övermöjligheterna att använda en del av de ,som avsätts för forskning om ekologiskt lantbruk, till mertillämpad verksamhet. Vi vill peka på att det är viktigt att detsker en samordning av de program under , SLF ochJordbruksverket som är under utveckling. Det är ocksåviktigt att inriktningen av forskning och utveckling inomekologiskt lantbruk samordnas med EkologiskaLantbrukarna.Miljöpartiet de gröna anser att genmodifierade organismers påverkan påmiljö och hälsa kan bli det största miljöproblem vi stått inför. Vi vill därförförbjuda utplantering av genmanipulerade växter. Vi vill också förbjudaförsäljning av produkter tillverkade av eller med hjälp av genmanipuleradeorganismer, och om förbud inte är möjligt på grund av skallprodukterna märkas. Detta behandlas i separat motion.Våren 1995 godkände EU införsel och hantering av genmanipulerad soja.Enligt planerna kommer partier med genmanipulerad soja blandad med vanligsoja att importeras till EU . Sojan kommer att användassom olja till livsmedel och sojamjöl i foder runt om i . Det kan finnasen risk för att proteiner i dessa kan orsaka allergiska reaktioner.I dag förekommer utplantering av genmanipulerade växter. Det finns enrisk för spridning av gener från dessa genmodifierade växter till vilda släkt-ingar, till exempel mellan genmanipulerad raps och åkersenap. Vilka effekterdetta kan få i naturen är inte klarlagt. Forskning runt riskerna medgenmanipulation i livsmedel och miljö måste prioriteras.Miljöpartiet de gröna har i tidigare motioner till förordat att enprofessur i djurskydd ska inrättas. En professur i djurskydd innebär attdjurens behov och djurens beteenden kommer i centrum och att statusen fördjurskyddsfrågor ökar. En lämplig placering av en djurskyddsprofessur ärSveriges . Långt framskridna planer finns nu på att inrättaen sådan professur. Vi förutsätter att finansieringen av en djurskydds-professur snart ska vara klar. Annars avser vi att återkomma i frågan.Miljöpartiet de grönas förslag förutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske m.m.B 3. Stöd till avbytarverksamhetMiljöpartiet de gröna anser att avbytarverksamheten är viktigoch måste värnas. Att ha mjölkproduktion innebär en ständigbundenhet, framför allt för lantbrukare med mindre gårdarsom familjejordbruk och liknande. Denna typ av jordbrukhar stora värden såväl sociala som biologiska och kulturella.Gårdarna är ofta belägna i trakter med höga biologiskavärden, de har biologiskt riktigt jordbruk med såväl djur somodling, ofta med mycket hög andel vall och bete. Många avdessa lantbrukare har miljöstöd, men försvinner djurenförsvinner också det landskap vi vill värna.Avbytarverksamheten ger arbete i glesbygd, ofta kvinnojobb.För dem är alternativet ofta arbetslöshet.Vi anser att det är bra om jordbruksnäringen själv solidariskt kanfinansiera verksamheten och har fått veta att ambitionen är den. För att göraomställningen möjlig föreslår de gröna att 35 miljoner kronoranslås , utöver regeringens förslag. beräknas 20 miljonerkronor och beräknas , utöver regeringens förslag.B 12. Kompletterande åtgärder i jordbruketStöd till ekologisk odlingArealstödet till ekologiska lantbrukare måste vara av ensådan storlek, att det blir ekonomiskt lönsammare att odlaekologiskt än konventionellt. de gröna hartidigare föreslagit högre arealersättning än de 900 respektive1 , som betalas ut beroende på var gården ärbelägen. Vi anser att stödet skall vara lika över landet och attnivån skall vara per hektar. För att stimulera tillomläggning av hela gårdens areal och även djuren, därsådana finns, kan vi tänka oss olika nivåer för eko-stödet. utvärdering av miljöstöden, som just görs, börmöjligheten till en sådan differentiering ses över.Med den stödnivå vi föreslår kan stödet till ekologisk odling komma attuppgå till ca då 10-procentsmålet nåtts.Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen skall ges i uppdrag att ökaramen för det ekologiska stödet genom att utnyttja mer av detframförhandlade miljöstödet. I de grönas förslag till budgetanvisas utöver regeringens förslag . För 1998beräknas utöver regeringens förslag och för 1999beräknas utöver regeringens förslag. Dessa belopp avserden nationellt finansierade delen av stödet. Lika mycket beräknas kommafrån EU.Ersättning för rovdjursrivna renarFrågan om rovdjuren i renbeteslandet har varit aktuell länge.Naturvårdsverkets stora undersökning i frågan visade attrovdjuren river fler renar än vad som återfinns. Det gamlaersättningssystemet baserat på antal återfunna rivna renarvisade sig inte fungera.Statens naturvårdsverk och har gemensamt funnit en ny modellför ersättning för rovdjursrivna renar, som gäller från den 1 januari 1996.Enligt denna modell ersätts renägaren efter det antal rovdjursföryngringarsom finns inom samebyns betesområde. Som exempel kan nämnas att envargkull ger en ersättning motsvarande 500 renar, en järvhona med ungar 200renar. Ersättning ges även för enstaka djur i området.Det här systemet har hälsats med stor tillfredsställelse av såväl renägaresom naturvården. Äntligen har vi fått ett system, som är så konstruerat attrennäring och rovdjur kan samexistera i renbeteslandet. De hotade rovdjuren,som i flera internationella konventioner skall vårda i deras naturligabiotoper, kan finnas i fjällvärlden i samexistens med rennäringen. Rovdjurs-frågan är en symbolfråga för såväl naturvård som biologisk mångfald.Det nya systemet är dyrare än det gamla, där betalning utgick efter antalfunna rivna renar. Efter inventeringar betalades 21,8 miljonerkronor ut till samebyarna. Eftersom det bygger på antalet föryngringar ochförekomst av rovdjur måste inventeringar ske . Inventeringarnavintern 1996 kostade 4 miljoner kronor.Det är av yttersta vikt att systemet kan fortsätta att fungera. Den ram somregeringen föreslår om torde räcka för år 1997.Regeringens i budgetpropositionen uttalade ambition att populationerna avvissa rovdjursarter skall öka, vilket de gröna anser är en riktigmålsättning, innebär att ramen kan behöva ökas inom den period miljöstödenavser. Under bör medel för inventeringar finansieras inomNaturvårdsverkets budget. bör anslag till inventeringarnaanges i budgetpropositionen. Dessa årliga inventeringar är en förutsättningför det nya ersättningssystemet.Det måste vara ställt utom allt tvivel att en ram om kananvändas för ändamålet . I den ramen skall också finnas medel förnödvändiga inventeringar. Om finansiering inom EU:s miljöstöd inte visar sigmöjlig skall regeringen återkomma till med förslag tillåterstående finansiering för förstöd till rovdjursrivna renar. Detta bör ges regeringen till känna.B 13 Från EU-budgeten finansierade kompletterandeåtgärder inom jordbruketMed hänvisning till ovanstående påförs 50 miljoner kronorför 1997. beräknas och för1999 , allt utöver regeringens förslag.C 4 FiskevårdRedan under /91 motionerade degröna om införande av allmän fiskevårdsavgift. I proposition1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. fanns vissabrister, men efter diskussion mellan Socialdemokraterna,i jordbruksutskottet fanns ettbra förslag, som kunde stödja. Vi beklagar attregeringen valde att dra tillbaka propositionen.Miljöpartiet de gröna anser det angeläget att medel avsätts för fiskevård.Många vatten behöver åtgärdas, miljöpåverkade biotoper restaureras ochmånga andra åtgärder är nödvändiga för att garantera att de viltlevandefiskstammarna kan finnas kvar i livskraftiga bestånd, något förbunditsig att leva upp till genom undertecknandet av och konvention om biologisk mångfald.Det är fortfarande lika angeläget med fiskevård, och det anslag somregeringen föreslår, , förslår inte. I budget-förslag anslås därför utöver regeringens förslag för år1997.Miljöpartiet de gröna anser det angeläget att få en bra fiskevård i helalandet. Att bevara biologisk mångfald, i detta fallet arter i vatten, kostarpengar, små pengar i relation till mycket annat. Eftersom regeringen inteanslår nödvändiga medel anser vi fortfarande att en allmän fiskevårdsavgiftskall införas. Vi är beredda att i samarbete med regeringen utforma förslagetutifrån det förslag som diskuterats i jordbruksutskottet i samband medbehandling av proposition 1995/96:231.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag tillallmän fiskevårdsavgift.D 2 Ersättningar för viltskador m.m.Efter den ändring av 29 a § i jaktförordningen som trädde ikraft kan bidrag eller ersättning för djur somrivits av de fredade rovdjuren bara betalas ut om det intevarit möjligt att försäkra dem. Detta innebär i praktiken attersättning inte kan betalas ut för rovdjursrivna tamdjur,eftersom det går att försäkra dem.Miljöpartiet de gröna anser att detta borde ändras. Det är viktigt att få enallmän acceptans för de stora rovdjuren för att förhindra att de dödas olagligt.29 § i jaktförordningen bör ändras i avseende på detta. Denna frågeställningutvecklas i en separat motion. Vi föreslår att avsätts förändamålet . Även beräknas ,utöver regeringens förslag.F 1 Statens livsmedelsverkRegeringen bedömer i propositionen att bestrålning av kryddor bör kunnatillåtas. Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordatom vissa livsmedel. de gröna delar inte den uppfattningen ochyrkar avslag på förslaget. Vi anser att bestrålning av kryddor och andralivsmedel och import av bestrålade livsmedel inte ska vara tillåten. Viutvecklar våra synpunkter på bestrålning av livsmedel vidare i separatmotion.Fördelning på ansvarsområdenFörslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.23Jord- och skogsbruk,RegeringenMiljöpartietfiske med anslutandeFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringennäringar199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet133241331013378160225315AnslagA 1Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m.373737B 1Statens jordbruksverk183190196B 2Stöd till jordbrukets rationaliseringm.m.452222B 3Stöd till avbytarverksamhet m.m.131313352010B 4Statens utsädeskontroll111B 5Statens växtsortnämnd111B 6Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket242525B 7Bekämpande av växtsjukdomar333B 8Strukturstöd inomlivsmedelssektorn149122122B 9Från EG-budgeten finansieratstrukturstöd184184184B 10Regionala stöd till jordbruket719719719B 11Från EG-budgeten finansieraderegionala stöd till jordbruket325325325B 12Kompletterande åtgärder inomjordbruket10851085108550100150B 13Från EG-budgeten finansieradekompletterande åtgärder inomjordbruket10931093109350100150B 14Arealersättning och djurbidragm.m.495049504950B 15Intervention och exportbidrag förjordbruksprodukter213921392139B 16Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m.119119119C 1Fiskeriverket585960C 2Strukturstöd till fisket m.m.313131C 3Från EG-budgeten finansieradestrukturstöd till fisket m.m.808080C 4Fiskevård55520D 1Främjande av rennäringen m.m.626262D 2Ersättningar för viltskador m.m.131313555D 3Stöd till innehavare avfjällägenheter m.m.222E 1Statens veterinärmedicinskaanstalt747678E 2Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen788083E 3Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder171718E 4Centrala försöksdjursnämnden777E 5Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar909090F 1Statens livsmedelsverk103107111F 2Livsmedelsekonomiskasamarbetsnämnden444F 3Kostnader förlivsmedelsberedskap282929F 4Livsmedelsstatistik313233F 5Jordbruks- och livsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgeten666G 1Sveriges lantbruksuniversitet98110191061G 2Skogs- och jordbruketsforskningsråd:Förvaltningskostnader111111G 3Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning ochkollektiv forskning205209214G 4Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademin111H 1Skogsvårdsorganisationen271265275H 2Bidrag till skogsvård m.m.106H 3Täckande av förluster till följd avstatliga kreditgarantier för lån tillbyggande av skogsvägar1H 4Insatser för skogsbruket806666H 5Internationellt skogssamarbete111H 6 Från EG-budgeten finansierademedel för skogsskadeövervakning666HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till åtgärdsplan för hur 10-procentsmålet för ekologisk odling skall förverkligas, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till plan för halvering avhandelsgödselanvändningen jämfört med , i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till plan för att minskaanvändningen av kemiska bekämpningsmedel , jämförtmed 1994, i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av lågdospreparatens giftverkan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöavgiften höjs till per kg kväve i gödselmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljöavgift på kadmium i gödselmedel på per gram förCd-innehållet över per ton fosfor,7. att hos regeringen begär förslag till avvecklingsplan förkadmium i handelsgödsel, i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöavgiften på bekämpningsmedel höjs till perkilogram verksam substans, i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning runt riskerna med genmanipulation i livsmedel ochmiljö bör vara ett prioriterat område,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en djurskyddsprofessur,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om ekologiskt lantbruk,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till avbytarverksamhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arealersättningen för ekologiskt lantbruk skall vara 2 000 krper ha i hela landet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av möjligheten att differentiera stödet till ekologiskodling,15. att hos regeringen begär att den skall återkomma medförslag till återstående finansiering för budgetåret1997 för stöd till rovdjursrivna renar om finansiering inom EU:s miljöstödinte visar sig möjlig,16. att beslutar att medel för nödvändiga inventeringar för detnya systemet för rovdjursrivna renar under skall avsättasinom anslag,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslag för ovan nämnda inventeringar skall anges ibudgetpropositionen för och framåt,18. att hos regeringen begär förslag till en allmänfiskevårdsavgift, i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under ,20. att avslår regeringens förslag att godkänna vad regeringenförordat om bestrålning av vissa livsmedel,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bestrålning av kryddor och import av bestrålade kryddor inteskall vara tillåten,22. att beslutar att för anvisa medel till anslagenunder utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarenligt förslag i tabell,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar enligttabell.