mot · GJ02L29 · 1996-03-22 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR9 revisorers förslag angående tillämpningen av skuldsaneringslagen anser att det är bra att revisorerna valt attgranska tillämpningen av skuldsaneringslagen. Det är viktigtatt lagstiftarnas intentioner följs upp med en utvärdering avtillämpningen inom respektive område. När det gällerskuldsaneringslagen var det nödvändigt att se över lagenstillämpning och de praktiska resultat som denna medfört.Revisorernas rapport är i stort sett bra, men tyvärr utelämnasbetydelsefulla faktorer.Det är säkert svårt, att med revisorernas rapport som underlag, nu föreslånågra mer omfattande förändringar. Bilden kommer nog inte att helt klarnaförrän pågående utredning presenteras . Desynpunkter som revisorerna lämnar bör emellertid beaktas så fort sommöjligt.Tillsammans med de erfarenheter som vunnits genom studier av rättsfallkan revisorernas rapport ligga till grund för förslag på förändringar somsedan stäms av mot utredning. På så sätt vinns tid ochförändringar i lagstiftningen kan träda ikraft fortare. Vi konstaterar att lagen ipraktiken tillämpats så pass restriktivt, att alltför få personer fåttskuldsanering. Revisorerna pekar på flera orsaker till detta, bl.a. bristanderesurser i steg 1-utredningen, långsam rättspraxisutveckling, skatteford-ringarnas ställning, oklara förhållanden mellan steg 1 och steg 2 och deproblem som finns, framför allt i , i samarbetet mellanskattemyndighet och kronofogdemyndighet.Först vill vi instämma i de förslag som revisorerna lägger fram. Vi menardock att vi redan nu kan se vissa ytterligare förslag till förändringar somskulle effektivisera tillämpningen av lagen. Vi anser, i enlighet med detta, att det var fel av statsmaktenatt ålägga kommunerna utredningsansvaret i steg 1, utan att kompensationutgick för detta. Skall skuldsaneringslagen fungera som lagstiftarna tänkt sigså får det inte saknas resurser i kommunerna för steg 1-utredningar. I dettasammanhang pekar revisorerna på det orationella i kravet på att det frivilligasteg 1 skall vara så fullständigt som möjligt i vissa fall. Revisorerna menaratt man i vissa fall helt skulle kunna hoppa över steg 1. Vänsterpartietinstämmer i denna slutsats och undrar om inte en tvingandeskuldsaneringslag vore den bästa lösningen på detta och flera andra problem.Om kommunerna även skall stå för utredningsarbetet i steg 1så föreslår vi att kommunerna kompenseras för dessa kostnader. Det vorerimligt att kommunerna erhåller ett öronmärkt statsbidrag på per50 000 invånare. Det skulle kosta staten i runda tal 25 miljoner kronor.Vi anser att det är viktigt att lyfta fram revisorernas påpekande omskattefordringarnas ställning och vad som skall anses vara "till fördel för detallmänna". I detta sammanhang är det viktigt att de olika myndigheterna haren gemensam syn på hur detta skall tolkas. Vi instämmer i Riksskatteverketsbedömning när man säger att bedömningen av vad som är till fördel för detallmänna bör påverkas av tillkomsten av skuldsaneringslagen. Det är ocksåviktigt att lösa de problem som uppstår i skuldsaneringsarbetet när skuldernainnefattar fastighetsskulder.Ett problem som kommer att bli större med tiden är behovet avomprövning av gäldenärens betalningsförmåga. Den naturligaste lösningenpå detta problem vore att tingsrätten i princip fastställde ett förbehållsbeloppoch att allt utöver detta fördelades mellan borgenärerna. Vid förändringar avgäldenärens ekonomi skulle då kronofogdemyndigheten kunna ändrabeloppet som fördelas mellan borgenärerna.Vad avser skattefordringarnas ställning så utgör den rådande ordningenproblem i samband med tillämpningen av skuldsaneringslagen. Ur dennasynpunkt vore det därför en fördel om skatteprivilegiet togs bort. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringsprincipen och det öronmärktastatsbidraget till kommunerna för utredningskostnader iskuldsaneringsproceduren,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vad som är till fördel för det allmänna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastställelse av förbehållsbelopp,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tvingande skuldsaneringslag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteprivilegiet.