mot · GJ02U25 · 1996-01-26 00:00:00 — Reformen har uppnått målet att begränsaproduktionen, däremot har den inte varit tillräckligtlångtgående för att lösa de grundläggande problemen medCAP.Samtidigt som EU:s medlemsländer samlas till regeringskonferens står dengemensamma jordbrukspolitiken inför betydande utmaningar. Kommissionenmed kommissionär skisserar en tilltagandeobalans på marknaderna inom EU, problem med finansieringen och noterarde nya handelsförhandlingar som tar vid 1999 inom ramen för WTO.Dessutom konstateras att än hårdare krav kommer att ställas på förenkling avregelverket samt på en miljövänligare jordbruksproduktion. Det framstår somtydligt att kommissionen är intresserad av att utveckla den linje som 1992 årsreform innebar. En jordbruksreform är dessutom en åtgärd som skulleunderlätta österut.Centerpartiet anser att bör verka för att CAP ges utrymme vidregeringskonferensen och att arbetet med riktlinjerna för en fortsatt CAP-reform nu inleds. Insikten om behovet av en reformering har stor spridning imedlemsländerna. Det förefaller rimligt att CAP behandlas vid regerings-konferensen eftersom jordbruksfrågorna upptar en så stor del av EU:sgemensamma beslutsfattande och av den gemensamma budgeten.Kommissionens studie över möjliga strategier för förändring av CAP kantas till utgångspunkt för diskussioner vid regeringskonferensen. Centerpartietanser att en reformering av CAP bör utgå ifrån att marknadsregleringarnaavvecklas successivt. Istället skall ersättning utgå för bl.a. de miljöinsatsersom jordbrukarna gör genom sin produktion. Det är också rimligt att genomsärskilda bidrag även fortsatt stödja jordbruksproduktion i mindre gynnadeområden, exempelvis genom s.k. LFA-stöd. Liksom för spannmål och köttbör gränsskyddet sänkas på alla produkter. Exportstödet bör trappasned mer än vad dagens kräver och kopplas till de handels-liberaliseringar som bör bli resultatet av kommande förhandlingar inomWTO. En övergång skall ske från prisstöd till ett direktstöd som bör vara såenhetligt som möjligt, vilket också gör den gemensamma jordbrukspolitikenenklare att administrera och mer överskådlig. Den gemensamma jordbruks-politiken bör också stimulera produktion av bioråvaror till industrin ochbiomassa för energiproduktion. Målet med en ny jordbrukspolitik skall varaen ökad marknadskontakt, sikta på att använda jordbruket i miljöarbetet samtpå att ge jordbrukaren ökad frihet och ökat ansvar. Europeiskt jordbruk skallbli konkurrenskraftigt på världsmarknaden utan att ge avkall på kvalitets- ochmiljökrav.Centerpartiet anser att vid regeringskonferensen skall verka förfördragsändringar som inleder den fortsatta reformeringen av CAP. Som vitidigare påtalat bör fördragsförändringar göras för ökad miljöanpassning ochför ett bättre djurskydd. Dessutom bör fördragsändringar göras för attunderlätta omställningsprocessen inför , exempelvis genomatt införa mål i fördraget, artiklarna 38-47, som ökar tempot i reformeringenav CAP. bör också verka för att regeringskonferensen enas om enresolution där riktlinjerna för en reformering av den gemensammajordbrukspolitiken läggs fast. Däremot får inte östutvidgningen villkoras medatt en omfattande jordbruksreform först genomförs. bör gerregeringen till känna vad som här anförts om hur bör driva enreformering av CAP.Hela skall levaEU:s strukturfonder ger unika möjligheter att vitalisera detlokala arbetet och utveckla samarbetet med bredamedborgargrupper. Det ger inte minst småföretagare ochkvinnor nya möjligheter att skapa sysselsättning.Kombinationen av nationella och gemensamma insatser ökarmöjligheterna för att stimulera en hållbar regionalutveckling. EU:s politik för "ekonomisk och socialsammanhållning" har som mål "att främja en harmonisk ut-veckling inom hela gemenskapen".Till grund för EU:s transportpolitik finns ambitioner att satsa medel för attutveckla avlägsna regioner genom utbyggnad av kommunikationerna. Tyvärrprioriteras inom EU - med stöd av den - en storskaligsatsning på motorvägar och broar mellan tillväxtcentra. I väljerregeringen att lyfta fram några få prestigeprojekt som exempelvis dennordiska vägtriangeln och istället för att bygga ut järnvägsnätoch telekommunikationer eller för att stödja investeringar som förbättrarkommunikationerna för "öar, inlandsområden och randområden" i enlighetmed artikel 129b.2. kräver att insatserna för att upprätta ochutveckla transeuropeiska nät får en tydligare politisk profil till förmån förregional balans.I artikel 130a påpekas att gemenskapen särskilt skall sträva efter att minskaskillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och efter-släpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena.Denna formulering ger emellertid inte en heltäckande bild av de särskildaproblem som regioner långt från centrum brottas med. Det finns därföranledning att uppmärksamma den diskussion som förts i reflexionsgruppenom stöd till "regionerna och öarna i Europeiska unionens medlemsstaters yt-tersta periferi". anser att vid regeringskonferensen börverka för att en bestämmelse med denna innebörd införs i fördraget.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som här anförts om att stödjautveckling av regioner i EU:s yttersta periferi.Arbetstagarnas rättigheter, ungdomsfrågor och handikappfrågorDen tidigare regeringen med somarbetsmarknadsminister drev frågan om garantier för densvenska modellen att med kollektivavtal, istället för vialagstiftning, fastställa arbetsvillkor. Det finns anledning förSverige att vid regeringskonferensen söka stöd förfördragsändringar som jämställer kollektivavtal medlagstiftning. anser vidare att EU bör ägnaungdomsarbetslösheten särskild omsorg. Arbetslöshetenbland unga är oacceptabelt hög och riskerar, på sina håll, attslå ut en hel generation. EU måste bli bättre på att hanteraungdomsfrågor. Det finns en uppsjö bidrag att söka förolika projekt men de omgärdas av lösa villkor och enomfattande byråkrati. En klar strategi måste finnas med ettprogram för hantering av ungdomsfrågor. Centerpartietstödjer mot denna bakgrund förslagen att i fördragen stärkaarbetstagarnas rättigheter, förstärka samarbetet iungdomsfrågor samt uppmärksamma handikappfrågor vidregeringskonferensen.Det är viktigt att förhindra att brister i de sociala trygghetssystemen ochlägre skatter och avgifter används som ett konkurrensmedel mellan staterna,s.k. Alla invånare i EU-länder måste ha rätt till en rimligstandard på det sociala området. Arbetet för att skapa minimiregler på detsociala området måste inriktas på att förhindra social dumping. Så längeminimikraven uppfylls måste det sedan stå varje land fritt att bestämmanivåer i och utformningen av sitt sociala skyddsnät. Det sociala protokolletbör därför avskaffas och artiklarna införas i fördraget.Den andra pelarenDen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenDet europeiska samarbetet är i grunden ett projekt med syfteatt för evigt undanröja möjligheten att tillgripa militärt våldmot en europeisk grannstat. Samarbetet har också spelat enavgörande roll för att freden har bevarats mellan denuvarande medlemsstaterna och även för att demokratinkunnat befästas i tidigare diktaturstater som ,och . Den sammanhållning mellanmedlemsstaterna som skapas genom samarbetet ger ökadstyrka även för vårt land. gör bedömningen attmedlemskapet i EU och det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet har förbättrat möjligheterna för att verkaför mål och intressen som är viktiga för oss. EU-medlemskapet ger oss ytterligare ett medel att förverkliga vårautrikespolitiska strävanden. Medlemskapet i sig innebär ensäkerhetspolitisk fördel för Sverige.Den europeiska unionen skall, enligt avdelning V,artikel J, genomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som omfattaralla områden inom utrikes- och säkerhetspolitiken. De metoder och medelsom står till förfogande är gemensamma positioner respektive gemensammaaktioner. Förutsättningen för gemensamma ställningstaganden är att allaländer är ense. Kravet på enhällighet, alltså vetorätt för varje land, gällerallmänt, men reglerna skall tolkas i en anda av allmän solidaritet ochlojalitet.För är det mellanstatliga samarbetet inom den andra pelarenen betydelsefull del av EU-samarbetet, och vi delar regeringens ambition attförstärka samarbetet inom GUSP, den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Det finns mot denna bakgrund anledning att noga bevakaatt samarbetet inom GUSP stärks strukturellt utan att den genuintmellanstatliga karaktären påverkas. En sådan åtgärd kan vara inrättandet aven analysenhet enligt den modell som reflexionsgruppen och regeringenverkar vara överens om. Som reflexionsgruppen påpekar kräver inrättandet avett sådant organ inte en förändring av fördragen. Det förefaller rimligt att detär inom ramen för rådssekretariatet som en sådan analysenhet lokaliseras. Enförstärkning av rådssekretariatet innebär en positiv stabilisering av denmellanstatliga samarbetsformen inom den andra pelaren.Centerpartiet ställer sig tveksamt till en fru eller , d.v.s. enperson med uppgift att företräda unionen gentemot omvärlden. Dettaframförallt av respekt för den mellanstatliga samarbetsformen och förmedlemsländernas rätt att agera självständigt i internationella fora. Vi anserinte att skall stämma in i kraven på ökad samordning inom utrikes-och säkerhetspolitiken då detta riskerar att minska medlemsländernasmöjligheter att uppträda självständigt, exempelvis inom FN. Centerpartietdelar den bedömning som uttrycks av flera representanter i reflexionsgruppenatt det roterande ordförandeskapets centrala roll skall bevaras. Det skall ävenfortsättningsvis åvila ordförandeskapet att utåt representera EU:sgemensamma ståndpunkter. En eventuell fru/får inte inskränkadetta ansvar.Centerpartiet ser det som värdefullt att regeringen klart deklarerar attvetorätten skall finnas kvar i "grundläggande" utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor. Vetomöjligheten bör ses som en yttersta utväg om intekompromissandets solidariska givande och tagande räcker för att nå enighet.Den solidaritetsambition som ligger till grund för samarbetet är ett gott skyddmot ett omotiverat blockerande via veto. Historiskt sett är det också ytterligtsällsynt att vetot använts för att hindra ett gemensamt beslutsfattande.Behovet av stabilitet, förutsägbarhet och precision är särskilt stort inom ettför den nationella suveräniteten så avgörande område som utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Regeringens förslag till förändring av beslutsordningeninom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kännetecknas inte avdetta. Ett minimikrav för att kunna diskutera en "modifierad enhällig-hetsprincip" inom någon del av den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken är att regeringen på ett acceptabelt sätt - med hög grad avprecision och tydlighet - definierar vilka områden inom GUSP som fallerunder vad regeringen benämner som "frågor av begränsad räckvidd". Varjeland skall ha rätt att exklusivt och från fall till fall definiera sina vitalautrikes- och säkerhetspolitiska intressen. I frågor som av något medlemslanddefinieras som av vitalt nationellt intresse, skall beslut fattas medenhällighet.En sådan lösning ställer emellertid än högre krav på att regeringenåterkommande i förankrar de definitioner och begränsningar avvitala utrikes- och säkerhetspolitiska intressen som regeringen avser atttillämpa. Annars riskerar att förlora i inflytande över Sverigesutrikes- och säkerhetspolitik genom att tolkningsrätten in överflyttastill regeringen.Det finns vidare en diskussion i regeringens skrivelse om att utvidgningenav EU till i sig skulle föranleda inskränkningar avvetorätten. anser att konsekvenserna för GUSP av enomfattande utvidgning av antalet medlemsstater får bli föremål för enutvärdering, inte , utan när erfarenhet skaffats om hur samarbetetutvecklas med fler medlemsstater. Frågan är därför alltför tidigt väckt.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som ovan anförts om dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Försvarsfrågan och fredsbevarande insatserI likhet med många andra EU-medlemmar håller påatt omdefiniera sin syn på begreppet säkerhet. Ett vidgatsäkerhetsbegrepp omfattar exempelvis gränsöverskridandehot såsom storskaliga miljöolyckor, haverier eller störning avinfrastruktur, omfattande flyktingströmmar etc. Internationellsamverkan i humanitära insatser, krishantering ochfredsfrämjande aktioner ökar stabiliteten och säkerheten,utvecklat politiskt samarbete och integration länder emellanökar också säkerheten.Centerpartiet anser att ett säkerhetspolitiskt samarbete med en alleuropeiskkaraktär är avgörande för framtid. Det långsiktiga målet ärgemensam säkerhet byggd på en europeisk fredsordning. Grundläggande fören sådan långsiktig vision är att förhindra en ny uppdelning av . Avdenna anledning är en utvidgning av EU österut - trots att EU inte ägnar sigåt att utdela försvarsgarantier - av stor betydelse för fred och säkerhet iEuropa. Lägg därtill nödvändigheten av att EU förmår nyskapa en hållbar ochfredsbevarande linje gentemot och övriga . I EU:s poli-tiska samarbete med finns i mycket stor utsträckning lösningen påEuropas säkerhetsproblem. måste ha en framträdande roll i EU:sarbete med att utveckla en gemensam säkerhetsskapande politik förÖstersjöområdet och i Barentsregionen.Europa har alltjämt ett säkerhetspolitiskt intresse av Förenta staternasnärvaro och delaktighet i den europeiska utvecklingen. Det gäller såväl isamarbetet inom ()som inom NATO. Vad gäller NATO:s framtid finns för del vare signågot intresse av medlemskap eller av att NATO:s europeiska medlemsländerställs utan stöd från USA.I den nya situation som EU och befinner sig är det självklart att EUbehöver öka samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Däremot är detinte alls självklart att EU enligt kommer att utveckla en gemensamförsvarspolitik och än mindre något gemensamt försvar. Trots den livligadebatt om försvarsfrågorna som pågår runt om i EU införregeringskonferensen är det inte troligt att regeringskonferensen tar konkretasteg mot en försvarsunion. Reflexionsgruppens rapport är också en signal omdetta. Likafullt kommer frågor om den andra pelaren och stärkta instrumentinom GUSP att ha en framträdande roll vid regeringskonferensen. FörSverige faller det sig naturligt att fullfölja den linje som den 6december enhälligt slöt upp bakom. militära alliansfrihet syftandetill att vårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområdebestår. spelar en betydelsefull roll som forum för den europeiskasäkerhetsdialogen och som faktor i uppbyggandet av en alleuropeisk ordningdär varje stat kan få sina säkerhetsintressen tillgodosedda. En svenskanslutning till Västeuropeiska unionen (VEU) gagnar inte svenska säkerhets-politiska intressen.Reflexionsgruppen diskuterar ett antal olika utvecklingslinjer förförbindelserna mellan EU och Västeuropeiska unionen (VEU). Dessa kangrupperas i tre olika huvudinriktningar. Vissa ledamöter av reflexionsgruppenförespråkar fortsatt full autonomi för VEU. Som en utveckling av denna synföreslås ett "förstärkt partnerskap" mellan EU och VEU med gemensammapolitiska toppmöten och ökad administrativ samordning. VEU:s möjligheteratt komplettera NATO för krishanteringsuppgifter skall utvecklas för att för-bättra möjligheterna för icke NATO-medlemmar att delta i sådan verksamhet.Ett annat spår går ut på att ge EU en roll i att genomföra Petersbergs-uppgifterna, d.v.s. humanitära insatser och räddningstjänst, fredsbevarandeoperationer och krishantering. Med denna utveckling kan VEU antingengöras till EU:s verkställande organ för Petersbergsuppgifter, alternativt skeren fullständig uppdelning där EU tar ansvar för Petersbergsuppgifterna ochVEU alternativt NATO behåller ansvaret för de ömsesidiga försvars-garantierna.Den tredje och sista handlingslinjen innebär en successiv integrering avVEU i EU. Detta kan då ske antingen på kort eller på medellång sikt. I detförstnämnda fallet skall regeringskonferensen fastställa en tidtabell som påkort sikt avvecklar VEU och för in organisationens uppgifter i EU. I det andrafallet skall regeringskonferensen enas om en ny artikel i fördraget som i merlångsam takt leder till detta slutmål.Centerpartiet vill hellre stärka förmågan till krishantering ochfredsfrämjande insatser inom ramen för än att bygga upp motsvarandekompetens inom EU eller VEU. En fredsstyrka av den modell som sattsupp för att implementera i Bosnien (IFOR) är för sintrovärdighet beroende av ett deltagande av NATO och helst också avRyssland. Det enda europeiska forum där båda dessa stater naturligt möts ärOSSE. ser däremot inga hinder för att EU:s medlemsländerförbereder och tränar för ett gemensamt agerande i uppdrag som ryms inomPetersbergsuppgifterna på samma sätt som samverkar i nordiskaenheter i . biträder därmed regeringens linjeatt söka stärka förmågan att agera gemensamt inom ramen för Peters-bergsuppgifterna.Centerpartiet eftersträvar en klarare uppdelning mellan fredsfrämjandeuppgifter och militära säkerhetsgarantier. Det talar för att banden inte börstärkas generellt mellan EU och VEU genom mer förpliktigande skrivningar iartikel J.4 eller genom att fastställa en tidtabell för VEU:s integreringoch/eller upprättandet av ett försvarsprotokoll i anslutning till fördragen.Sverige har inget intresse av att regeringskonferensen tar steg mot enförsvarsunion. anser att två villkor måste vara uppfyllda för attSverige skall kunna acceptera att EU, snarare än VEU, utvecklar förmågan attdelta i fredsfrämjande och humantitära uppgifter i enlighet medPetersbergsdeklarationen. För det första skall gemensamma fredsfrämjandestyrkor inom EU enbart kunna agera på mandat av FN eller , för detandra skall valet att deltaga fattas i nationella beslut i varje enskilt fall.Sveriges militära alliansfrihet ligger fast. Detta gör att inte kanöverväga ett medlemskap så länge de kollektiva försvarsgarantierna kvarstårsom en del av VEU.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som här anförts om för-utsättningarna för att inom EU utveckla förmågan att delta i fredsfrämjandeoch humanitära insatser samt om en klarare uppdelning av ansvar mellan EUoch VEU.Den tredje pelarenSamarbete i rättsliga och inrikes frågorDet finns mycket som talar för att frågor som rör den tredjepelarens område kommer att uppta stor uppmärksamhet vidregeringskonferensen och det med all rätt. Runt om i EU:smedlemsländer oroas medborgarna över växande problemmed narkotikahandel och annan gränsöverskridandebrottslighet. Runt om i skakas samhällen av grovtrasistiskt våld och trots det moderna samhällets allaförsiktighetsåtgärder har sårbarheten för attentat ökat.Centerpartiet delar reflexionsgruppens bedömning attEuropas medborgare kräver en ökad säkerhet.De fyra friheterna inom EU är i mycket själva symbolen för EU-samarbetetoch för den inre marknaden. Många svenskar blev förvånade och besviknaöver upptäckten att det fortfarande krävdes pass när de steg av färjorna iPuttgarden eller i , trots att blivit EU-medlem. Den ökademöjligheten att röra sig över gränserna är en viktig positiv effekt av detinternationella samarbetet. Passfrihet är en viktig symbol för förtroendefulltsamarbete länder emellan.I Europaprogram framhåller vi att "om deåterstående hindren för ett fritt resande mellan de europeiska länderna kanundanröjas är det en stor framgång. Målet måste vara ett utan visumoch med full passfrihet." I medlemskapsförhandlingarna inför ett svenskt EU-inträde ställde sig bakom ett förverkligande av samtliga fyra friheter iRomfördraget. Samarbetet inom den tredje pelaren syftar till att nå framgångoch vad beträffar den frihet som ännu inte kunnat realiseras - den friarörligheten för personer. bör som EU-medlem tillföra ny kraft i dettaarbete.Bestämmelserna under tredje pelaren har inte varit i kraft i mer än två åroch de svenska erfarenheterna av EU-samarbete på detta område är än merbegränsade. Det är därför alltför tidigt att komma med bestämda svar omdetta mellanstatliga samarbete har utvecklingspotential.Schengensamarbetet har tillkommit i brist på framgång i EU:s arbete medatt förverkliga passfrihet för personer. Mycket talar för att Schengen-samarbetet inte blir någon kort parentes i det europeiska samarbetsprojektet.På flera grunder är detta att beklaga. bör naturligen Schengen-samarbetet infogas inom ramen för EU-samarbetet. Bevarad nordisk pass-frihet är en förutsättning för svenskt deltagande i Schengensamarbetet.Centerpartiet anser att den mellanstatliga samarbetsformen inom den tredjepelaren i allt väsentligt skall bibehållas. Inom flera områden finns utrymmeatt förstärka samarbetet utan att förändra denna princip. Det finns exempelvisanledning att pröva om kommissionen kan erhålla en med medlemsländernadelad initiativrätt även inom det straffrättsliga samarbetet samt inom tull- ochpolissamarbetet. Inom de två senare områdena finns konventioner som - närde väl ratificerats - kan utgöra grund för fortsatt samarbete. EG-domstolenbör inom samtliga konventioner inom tredje pelaren ansvara för att slitatvister mellan medlemsländerna. Samarbetet på det rättsliga området, tull-och polissamarbetet bör även framgent baseras på konventioner och påenhälligt beslutade gemensamma ståndpunkter och aktioner. Kommissionensmöjligheter att aktivt nyttja sin initiativrätt talar dock för att kommissionensresurser behöver stärkas på dessa områden.Det finns ett antal skäl som talar för att frågor som rör tredjelands-medborgare bör ges en bättre samordning, särskilt för att stärka rättigheternaför de utländska medborgare som bor och arbetar inom EU. När den inremarknadens friheter realiseras fullt ut skall fri rörlighet för personer, ochsjälvklart visumfrihet, råda också för utländska medborgare som harpermanent uppehållstillstånd i något medlemsland. Genom Schengen-samarbetet kan utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd inågot Schengenland resa runt inom Schengen utan visum.Visumfrågor faller under såväl första som tredje pelaren. Detta ärolyckligt och visumfrågorna bör därför i sin helhet föras över till den förstapelaren. Skulle den mellanstatliga vägen inte leda till en mer rättvisfördelning av ansvaret att ge flyktingar en kan det finnas anledning attöverväga om inte EU bör utveckla en gemensam flykting- ochinvandringspolitik. Rätten för varje land att slutligen avgöra asylärenden ienlighet med nationell lagstiftning skall finnas kvar.Ett tätare samarbete i narkotikafrågor i enlighet med artikel K.1 berör intenationella straffsatser eller andra nationella beslut avseende narkotika-missbruk. Narkotikafrågor och internationella bedrägerier är två områden därnationsgränser är ett större hinder för myndigheterna än för brottslingarna.Centerpartiet har ingen annan åsikt än regeringen utan anser att degemensamma ansträngningarna för att bekämpa narkotikabrottslighet ochannan internationell brottslighet behöver förstärkas.En enig reflexionsgrupp anser att antalet berednings- och beslutsnivåer kanreduceras inom tredje pelarens område i syfte att effektivisera samarbetetgenom minskad byråkrati. ser det som värdefullt att regeringendelar denna åsikt.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som ovan anförts omsamarbetet i rättsliga och inrikes frågor.Institutionella frågorDe institutionella frågorna kommer att spela en framträdanderoll vid regeringskonferensen. EU:s institutioner ochförhållandet mellan dem tillsammans med inflytandet förnationella parlament avgör samarbetets karaktär.Centerpartiet anser att rådande balans mellan EU:sinstitutioner i allt väsentligt fungerar tillfredsställande. EUskall även fortsättningsvis behålla sin i grundenmellanstatliga karaktär och inte utvecklas till en federation.Regeringen har i skrivelsen inte kommenterat frågan om rätt att användasitt eget språk och synen på antalet officiella språk. anser attfåfrågor i lika hög grad som språkfrågan har betydelse för samarbetets folkligastöd och legitimitet och för möjligheterna att utöva insyn för medborgare frånalla EU:s medlemsländer.