mot · GK02Fö23 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 SammanfattningKristdemokraternas främsta strategi för fredsplanering är depolitiska idéer som bär upp vårt parti. Den etik som skallvara vägledande i val av såväl medel som mål föratt bidra till en fredlig värld måste bygga på människansokränkbara värde. Från den principen kan vi härledamänskliga rättigheter, frihet samt solidaritet i form avgränsöverskridande medansvar och gemenskap.Säkerhetspolitiken skall skapa förtroendefulla förbindelsermellan länder och folk, en internationell gemenskap medfredlig och respektfull samexistens och rättvis fördelning.Sveriges medlemskap i ger ökade möjligheter att verka för ett Europapräglat av öppenhet, demokratisk och gemensam säkerhet. Även om det inteär aktuellt att ompröva svensk militär alliansfrihet är det väsentligt attbevarahandlingsfriheten och fullt ut delta i det framväxande europeiska samarbetetutan låsningar. bör söka en formaliserad dialog med NATObeträffande desss framtida utvidgning.Sverige har ett särskilt ansvar för att knyta ihop alla berörda länder runtÖstersjön i ett fruktbart och givande samarbete. Ett isolerat skulleallvarligt försvåra möjligheterna att skapa långsiktig säkerhetspolitiskstabilitet. För att motverka negativa konsekvenser av bör vidjupare engagera oss i PFF-samarbetet. Det är ett klart svensktsäkerhetspolitiskt intresse att förmågan till samverkan med andra länderutvecklas genom teknisk anpassning, samövningar och utbildningsmässigt.Osäkerheten och svårförutsägbarheten i omvärlden kräver både godfömåga att höja beredskapen i krigsorganisationen och en stabil grund föranpassning av totalförsvarets resurser vid långsiktiga förändringar. Denbeslutade besparingen på under perioden 1999-2001bör därför inte verkställas.Sverige skall upprätthålla ett effektivt totalförsvar med en sådan styrka,sammansättning, ledning, beredskap och uthållighet att det utgör ettväsentligt bidrag till stabiliteten i vårt närområde. Det är en förutsättningföratt vår strävan att hålla oss utanför krig skall kunna bli respekterad och skaparespekt för vår vilja och förmåga att försvara oss om vi skulle utsättas förangrepp. Våra säkerhetspolitiska mål och vårt aktiva deltagande i byggandetav en alleuropeisk säkerhetsordning måste stödjas av en trovärdig försvars-förmåga.För att kunna lösa sina nationella insatser och internationella freds-främjande insatser måste försvarsmaktens mekanisering och materiellaförnyelse fullföljas så att hög rörlighet, bra skydd samt god anfallsförmågaerhålls. För att den svenska försvarsindustrins exportpotential skall kunnautnyttjas är det viktigt att statsmakterna och svenska myndigheter på ettaktivt sätt stöttar försvarsindustrins exportansträngningar.Försvarets förmåga till anpassning är en avgörande och central fråga försvensk försvarspolitik. måste beredas tillfälle att ta del avaktuellt läge i denna för säkerhet så vitala fråga.Behovet att producera hemvärnsförband och att stödja frivilligaförsvarsorganisationer kräver en i fred väl fungerande organisation överlandet. Genom en bredare tillämpning av totalförsvarsplikten genomutbildning till civila beredskapsstyrkor förstärks totalförsvarets folkligaförankring.llgång till modern materiel, effektiv sjukvård och säkra ledningsfunktionerär betydelsefulla faktorer när vi sänder ut personal i fredsfrämjandeoperationer.Ett förbud mot antipersonella minor får konsekvenser för vår försvars-planering och försvarsförmåga. måste få en redovisning av vilkaförändringar detta får för vår operativa förmåga och förslag på åtgärder somkompenserar dessa förändringar.Utifrån bedömningen av ett framtida krigs karaktär kommer de viktigastesamhällsfunktionerna elförsörjning, telekommunikationer, transporter,ledningssystem samt informations- och nyhetsförmedling att vara av särskiltstort intresse för en angripare.Med en fast förankring i samhället, kompetent personal, hög teknologiskförmåga och en flexibel och anpassningsbar försvarsstruktur främjas dengoda försvarsvilja som är nödvändig för att vårt totalförsvar skall kunna fyllasin viktiga uppgift om ofred kommer.InledningVarje diskussion om vår säkerhetspolitik måste ta sinutgångspunkt från det faktum att är en halvö i norraEuropa med kust. Avståndet från den nordligasteplatsen Treriksröset till den sydligaste platsen Smygehuk är . landgräns mot är och motFinland . totalareal är 449 964 km2.Det nordeuropeiska området karakteriseras av dess närhet till och beroendeav andra strategiska regioner som , och norra delen avden europeiska kontinenten. är skärningslinje för viktigastrategiska och ekonomiska intressen och är en centralt belägen ochbetydelsefull kommunikationsled.Det nordiska området är ett skärningsområde för strategiska intressen ihändelse av en framtida stormaktskonflikt. Det är framför allt i norra och kärnvapenstrategiska intressen korsas och det ärdär som både NATO och EU direkt gränsar till Ryssland.Sveriges medlemskap i ger ökade möjligheter att verka för ett Europapräglat av öppenhet, demokrati och gemensam säkerhet.Väpnade angrepp mot ter sig under nuvarande omvärlds-förhållanden som osannolika. I en osäker omvärldsmiljö är det dockväsentligt att flexibelt kan hantera olika säkerhetspolitiskautvecklingar utifrån den styrkeposition som en trovärdig svensk försvars-förmåga ger.Sveriges säkerhetspolitikSveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårtlands frihet och oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är atti alla lägen och i former som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att - såsom enskild nation och i samverkan -kunna utveckla vårt samhälle.Säkerhetspolitikens mål är styrande för utrikespolitiska ochförsvarspolitiska agerande och har såväl en nationell som en internationelldimension.Nationellt skall vi kunna möta militära hot som direkt berör Sverige.Allvarligast bland dem är väpnade angrepp riktade mot vårt lands frihet ochoberoende.Internationellt skall vi i samverkan med andra stater aktivt delta ifredsfrämjande och humanitär verksamhet.Säkerhetspolitikens båda dimensioner formas i ett samspel mellan främstutrikespolitiska och försvarspolitiska åtgärder.Sveriges militära alliansfrihet syftande till att vårt land skall kunna varaneutralt i händelse av krig i vårt närområde består. Den förutsätter att vi haren betryggande försvarsförmåga. Genom att vidmakthålla en trovärdig grundför totalförsvarets långsiktiga styrka och anpassningsbarhet ger vi vårt bidragtill säkerhetspolitisk stabilitet i det nordeuropeiska området.Bevarandet av den militära alliansfriheten förutsätter inte att inågot annat avseende skulle behöva ålägga sig restriktioner vad gällerdeltagandet i det framväxande, mångfasetterade europeiska samarbetet. Densvenska säkerhetspolitiken karakteriseras tvärtom av ett aktivt och fullvärdigtdeltagande i arbetet för de mål som genom Parisstadgan delas av allaeuropeiska stater. Det är därför viktigt att bevarar handlingsfrihetenatt i takt med förändringar i omvärlden kunna utveckla sitt deltagande i deteuropeiska säkerhetssamarbetet.Kristdemokraterna menar att förutsättningarna för säkerhets-politik är annorlunda än under det . Det europeiska säkerhets-mönstret utvecklas fort. Det är en svårförutsägbar situation som naturligtviskräver anpassning till vad som bäst svarar mot svenska intressen. För attSverige inte ska hamna i ett sämre säkerhetspolitiskt läge när det europeiskasäkerhetsmönstret förändras är det viktigt att vi är med i de olika fora somfinns för att kunna påverka utvecklingen och på så sätt visa vår vilja att taaktivt ansvar för säkerhet.Vår säkerhetspolitik får inte fastna i för då är det ingen säkerhets-politik. Vi måste därför ödmjukt utifrån omvärldsutvecklingen vara bereddaatt diskutera i vilka former och i vilken omfattning vi ska delta i deteuropeiska säkerhetssamarbetet. Även om det inte är aktuellt att omprövaden svenska militära alliansfriheten är det således väsentligt att bevarahandlingsfriheten och fullt ut delta i det framväxande europeiska samarbetetutan låsningar. menar att vi inte kan låsa fast svensksäkerhetspolitik vid en linje i den svårförutsägbara och helt nyasäkerhetspolitiska situation som råder.Säkerhetspolitisk ochmilitär omvärldsbildGlobaltÅr 1989 markerar ett tvärt slut på denstormaktskonfrontation och relativa stabilitet som vi vant ossvid under det terrorbalans. Hot om ömsesidigutplåning fungerade som en återhållande faktor istormakternas uppträdande. Det klart positiva med det kallakrigets slut är att riskerna för ett storskaligt krig kraftigt harreducerats. Även om dagens militärstrategiska balans kan seljus ut beror det mycket på att vi är vana att resonera i termerav just terrorbalans. Världen har lämnat en situation med enenda stor polariserad konflikt, och istället har krafter somtidigare var låsta frigjorts eller fått ökat spelrum. Den storaökningen av regionala och inomstatliga konflikter är en följdav den nya situationen.Utvecklingen i världen har varit mycket komplex. Den fortgåendeglobaliseringen på de ekonomiska, finansiella och teknologiska områdena,den demografiska utvecklingen och den pågående miljöförstöringen ärfaktorer som ofta är nära sammanlänkade med varandra. Genom att världenhar krympt genom globalisering av handel och kommunikationer skapas ettökat ömsesidigt beroende men också större konfliktytor och splittring. Dentidigare paradoxala kombinationen av politisk spänning och stabilitet harersatts av ett rörligt och svårförutsägbart läge, en instabil avspänning.Norden och ÖstersjöområdetSveriges lägeSverige har ett geografiskt läge som är säkerhetspolitisktutsatt. Bestämmande för den militärstrategiska utvecklingen iSveriges närområde är främst de olika säkerhetspolitiskaintressen som olika länder har och kan komma att ha iÖstersjöområdet samt kärnvapenstrategiskaroll. Den säkerhetspolitiska och militärstrategiskautvecklingen i har ännu ej stabiliserats efterdet slut. Uppbyggnad av de nya staternassäkerhetspolitik liksom utvecklandet av demokrati ochmarknadsekonomi pågår. Gränsdragningsproblem samt denframtida utvecklingen av bekräftarrådande osäkerhet.Ryssland förblir i kraft av sin storlek och sin, trots dagens problem, storapotential den viktigaste enskilda strategiska inflytelsefaktorn i detnordeuropeiska området.BaltikumDe baltiska länderna , och strävanefter medlemskap i och EU kvarstår och ses somviktiga steg mot en mer fullständig integration med ländernai . Östersjösamarbetet är av stor säkerhetspolitiskbetydelse eftersom det kan bidra till långsiktig stabilitetgenom ett vitt förgrenat, fredligt samarbete mellan samtligaländer. Det är dock viktigt att uppmärksamma och motverkarisker för konflikter i ryska närområden utifrån de historiskaerfarenheterna och den misstro dessa skapat. skullepåverkas av en eventuell konflikt som primärt avsågRyssland och ett eller flera av dess grannländer.ÖstersjönRysslands kustzon i har begränsats och sjövägarnahar kanaliserats till och har dock alltjämt en avgörande strategisk ochkommersiell betydelse för . Fria kommunikationeröver och dess inlopp är även ett väsentligtsäkerhetsintresse för de baltiska staterna och andrastrandägare. I händelse av konflikter kan därför blien utsatt konfrontationszon. En fortsatt stark svensk militärnärvaro på liksom förband för övervakning,kontroll och ingripande i är en viktigtillgång i den svenska säkerhetspolitikens tjänst.NordkalottenDen grundläggande kärnvapenstrategiska situationen påNordkalotten är oförändrad. Närheten till ger dettaområde en global strategisk dimension. Havet har storbetydelse för förbindelserna mellan och , ochdet är endast här som har direkt tillgång tillAtlanten. Detta är orsaken till att de ryska strategiskaubåtssystemen och Norra marinen är baserade påKolahalvön. För är området av stor strategisk viktvilket bl.a. visat sig i en konventionell materiell förnyelseunder senare år. Om START 2-avtalet genomförs kommerhuvuddelen av den samlade potentialen av de ryskastrategiska kärnvapnen att vara lokaliserad till ubåtaringående i Norra marinen. Därmed förblir området avstrategiskt intresse också för NATO och USA.RysslandUtvecklingen i kommer att spela en stor roll förEuropa och står i centrum för de svenska säkerhetspolitiskaintressena. Instabiliteten och svårförutsägbarheten består vadgäller de svåra omställningsproblem som genomgårmot en fredlig social och ekologisk marknadsekonomi. Ävenom förutsättningarna för en fortsatt reformpolitik synes haökat efter årets presidentval betonar samtliga bedömare deekonomiska och politiska osäkerheterna som innebär risk förallvarliga bakslag för de ekonomiska reformerna. Rysslandkommer att förbli en osäkerhetsfaktor idet svenska närområdet.Den kvantitativa minskning som skett av markstridskrafterna i det Norramilitärområdet har kompenserats av en omfattande materiell förnyelse inomde förut i stor utsträckning omoderna markförbanden. Därtill kommer attbetydande tillskott av flygstridskrafter och stridshelikoptrar har skett. Ävenom de militära förutsättningarna för ett angrepp mot ärbegränsade i vårt närområde finns rent tekniskt förutsättningar attåterupprätta operativ förmåga inom ett fåtal år om befintliga resurseriståndsätts. Inom europeiska råder ingen brist på modern materieloch denna torde vara användbar i ytterligare tio år.Den gällande ryska militärdoktrinen har som inriktning att deryska stridskrafterna skall indelas i fyra huvudkomponenter: de strategiskaavskräckningsstyrkorna, mobila styrkor, territorialförband och denmobiliserande strategiska reserven. Om doktrinens omstrukturering avkrigsmakten genomförs, skulle de planerade strategiska styrkorna varaupprättade . Förmågan att genomföra strategiskt överfallkan då öka. Den ekonomiska situationen i medför osäkerhet iomstruktureringen.Det är ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att fortsätter attutvecklas i demokratisk riktning och att det i sin utrikespolitik respekterar dealleuropeiska principer som slagits fast i Parisstadgan 1990.Ett isolerat skulle allvarligt försvåra möjligheterna att skapalångsiktig säkerhetspolitisk stabilitet i och särskilt i det nordiskaområdet. militärstrategiska intressen i förhållandet till väst är iinteobetydlig utsträckning fokuserade på det nordiska området och särskiltÖstersjöregionen, eftersom landet inte har några geografiska berörings-punkter med förutom Kaliningradområdet.CFE-avtaletAvtalet om konventionella styrkor i , det s.k. , undertecknades i samband med iParis mellan de sexton NATO-staterna ochmedlemmarna i den då ännu formellt existerandeWarszawapakten. Det ursprungliga huvudsyftet med avtaletvar att reducera förmågan ti