mot · GJ02K31 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:160 Radio- och TV-lag Inledningsvis bör framhållas att vi inte har någrainvändningar mot regeringens förslag att samla de nuvarandelagarna på radio- och TV-området till en gemensam radio-och TV-lag. Med hänsyn till vad som anförs nedan är vi dockförhindrade att ställa oss bakom regeringens förslag i desshelhet, då förslaget delvis går stick i stäv mot grundläggandemoderata strävanden på medieområdet.Yttrandefriheten och rätten till fri opinionsbildning utgör de viktigaste ochmest centrala hörnstenarna i ett fritt, allsidigt och demokratiskt samhälle. Ettsedan länge eftersträvat mål för oss moderater har därför varit att skapa friaoch oberoende medier, vilka endast skall begränsas av tryckfrihets- ochyttrandefrihetsgrundlagstiftningen. Reglering därutöver av reklamtider,programinnehåll och programuppdrag kan inte accepteras. I linje härmedanser vi att allt utrymme i etern skall kunna tas i anspråk. Den som vill sändaljudradio- och TV-program till allmänheten skall få göra det utaninblandning från staten. Etableringsfrihet skall vara utgångspunkten. Vidbrist på frekvenser för radio eller TV skall fördelningen av utrymmet skegenom ett auktionsförfarande istället för att som ombesörjas av staten.Ett fritt auktionsförfarande gynnar inte bara konkurrensen och motverkarrisken för snedvridning av nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen, utanpåverkar också nivån på medieutbudets kvalitet på ett gynnsamt sätt.TillståndsmyndighetEnligt förslaget skall regeringen vara tillståndsmyndighet förtelevisionssändningar samt för ljudradiosändningar i helalandet eller till utlandet medan Radio- och TV-verkettilldelas uppgiften att meddela tillstånd för sändning avnärradio och lokalradio. Från moderat håll ställer vi ossmycket tveksamma till en sådan uppdelad ordning, och detkan i varje fall inte godtas att regeringen ärtillståndsmyndighet även för regionala och lokala TV-sändningar.Programutbudets innehållI propositionen föreslås inte någon allmän bestämmelse omopartiskhet och saklighet utan istället föreslås att tillståndsom meddelats av regeringen "får förenas med villkor sominnebär att sändningsrätten skall utövas opartiskt ochsakligt". Enligt vår uppfattning är regeringens argumentationi grunden både felaktig och ett uttryck för förmynderi.Dessutom framstår den som motsägelsefull. Å ena sidanframhålls det demokratiska statsskickets grundidé, som bl.a.omfattar fri åsiktsbildning, å andra sidan föreslås attregeringen enligt lag skall ha rätt att föreskriva riktlinjer förprogramutbudets innehåll. Regeringen bör i varje fall inte harätt att ställa krav på opartiskhet och saklighet för andra TV-sändningar än rikstäckande sådana, dvs. i princip publicservice-företagens sändningar. I fråga om regionala ochlokala TV-sändningar finns det ingen anledning attregeringen skall ha rätt att på detta sätt lägga sig i hur en vissprogramverksamhet utövas.ÅsiktsreklamFör sändningar för vilka föreslås gälla kravet på opartiskhetskall enligt regeringens mening automatiskt följa ett förbudmot viss åsiktsreklam. Enligt förslaget skall mängdenåsiktsannonser rymmas inom den tillåtna mängden annonsersom totalt är tillåten för mediet.Från moderat håll har vi i flera sammanhang framhållit betydelsen av attförbudet mot åsiktsreklam avskaffas. Enligt vår uppfattning skulleåsiktsreklam vara till gagn för medborgarnas opinionsbildning och därmedsamhällsdebatten i stort. Faktum är att den dominans som publicservice-företagen har över nyhetsförmedlingen tenderar att allvarligtsnedvrida samhällsdebatten.En annan sak som också bör beaktas är att svenska folket i samband medeftervalsanalyser av bl.a. senare års riksdagsval och val tillEuropaparlamentet uttalat sitt missnöje över att inte ha fått tillräckligt medinformation om de politiska partiernas olika ställningstaganden i viktigafrågor. Detta är primärt en demokratifråga som nödvändigtvis bör få sinlösning senast inför nästa val. I detta sammanhang måste också vägas in attde politiska frågornas komplexitet tenderar att öka i och med Sverigesmedlemskap i . Inte minst mot denna bakgrund bör förbudet motåsiktsreklam avskaffas till förmån för den fria åsiktsbildningen.Ökat redaktionellt ansvar istället förförbudslagstiftningRegeringen föreslår att en förbudsbestämmelse skall införasmot sändning av TV-program som innehållervåldsskildringar av verklighetstrogen karaktär ellerpornografi och på sådant sätt att det finnsbetydande risk för att barn kan se programmen, såvida detinte av särskilda skäl är synnerligen försvarligt. Vidareföreslås regeringen får ställa upp tillståndsvillkor sominnebär skyldighet att ta hänsyn till ljudradions ochtelevisionens särskilda genomslagskraft när det gällerprogrammens ämnen och utformning samt tiden försändningen av programmen.Vi delar inte regeringens uppfattning om lämpligheten av att införaytterligare förbudslagstiftning i syfte att hindra att TV-program med inslag avvåldsskildringar eller pornografi sänds som sammanfaller medbarns TV-tittande. Det bör erinras om att olaga våldsskildring redan ärstraffbelagt, något som framhålls även av Riksåklagaren, prop. I likhetmed Riksåklagaren befarar vi att rättstillämpningsproblem kan uppstå om detinförs ytterligare en kriminalisering av våldsskildringar.Självfallet vill vi förhindra att framför allt barn far illa i samband med TV-tittande. är vi motståndare till att införa censur eller förbud. Heltavgörande för hur man ställer sig i denna fråga är vilken människosyn manhar - antingen tror man på den enskilda människans förmåga att ta ansvar försig själv och de sina eller på att makthavarna är bäst skickade att utforma ochöverföra normer. Moderata samlingspartiet hyser stark tilltro till människorsförmåga att själva fatta beslut som rör den egna och familjens livssituation.Enligt vår grundsyn är det därför mer naturligt att överlåta till föräldrarellerandra vuxna som finns i barnets närhet att ta ansvar för barnets TV-tittandeän att överlåta detta åt staten.Vi förutsätter också att public service-verksamheten tar på sig sin del avansvaret för den sjävsanerande verksamheten genom att inom ramen för sinegna redaktionella verksamhet eftersträva att ge publiken ett programutbudmed ett innehåll som är relevant och som bygger på en grundläggandehänsyn och respekt för publiken. Särskilt angeläget är naturligtvis detta närprogram sänds som barn tittar på TV.AnnonsvolymenEnligt regeringens förslag skall de nuvarande reglerna förhögsta tillåtna mängd annonser samt placeringen av dessabibehållas. Mängden reklam i närradion föreslås dockanpassas till vad som gäller för lokalradion.I likhet med flertalet remissinstanser anser vi att annonsvolymenåtminstone bör anpassas till vad TV-direktivet medger. Vidare bör enligt våruppfattning den radiorättsliga regleringen vara lika för de olikasändningsformerna. Detta innebär att samma regler som gäller förreklam i lokalradio, och som föreslås bli gällande för närradio, även börinföras för övriga sändningar. Ytterst anser vi dock att publikens krav måstevara styrande och att den möjlighet som yttrandefrihetsgrundlagen ger attgenom särskild lag förbjuda reklam i radio och TV bör utmönstras.TillsynTill följd av regeringens förslag att införa enförbudsbestämmelse i den nya radio- och TV-lagen mot TV-sändningar av våldsframställningar och pornografi i vissafall, föreslås justitiekanslern () övervaka att bestämmelsenefterlevs. Med hänvisning till vad som tidigare framhållits imotionen om ansvarsfördelningen mellan föräldrar, övrigavuxna och public service-företagen och deras redaktionellaansvar för den sjävsanerande verksamheten avvisar vi dettaförslag.Tilläggas bör att alla medier i ett fritt och öppet samhälle - liksom varjemedborgare - har ett ansvar som går utöver det som lagen kräver. Att tarisken att utsätta barn för våldsskildringar och pornografi är inte förenligtmed de krav publiken har rätt att ställa på såväl TV-kanaler som andramedier. Public service-kanalen måste i detta sammanhang ta på sig rollensom föredöme i utvecklingen av kvalitetsprogram för barn och ungdomar. Ettkomplement till det egna ansvarstagandet skulle kunna vara att överlåtakontrollen av att etiska regler efterlevs, vilket det de facto är frågan om,tillett eget branschorgan, förslagsvis motsvarande pressens opinionsnämnd.I sammanhanget bör också noteras att JK:s anslagsframställan innehåller äskande om ökade ekonomiska resurser för att JKskall kunna fullgöra de uppgifter som åligger myndigheten. Motdenna bakgrund och med hänsyn till det allvarliga statsfinansiella läge somlandet befinner sig i är det enligt vår uppfattning inte rimligt att ytterligarebelasta JK med fler arbetsuppgifter.När det gäller den övriga tillsynen anser vi att den bör åvila Radio- ochTV-verket.Återkallelse av tillståndI propositionen föreslås att tillstånd som meddelats avregeringen får återkallas om tillståndshavaren väsentligtbrutit mot radio- och TV-lagen eller mot villkor som förenatsmed tillståndet eller om tillståndshavaren förvärvatytterligare ett tillstånd.Enligt vår uppfattning är en reglering som förbjuder att man äger fler i samma spridningsområde fullt tillräcklig för att motverkatendenser till monopolsituationer. Däremot finns det enligt vår mening intenågot hinder mot att äga fler om dessa sänder inom olikaområden. En sådan utveckling möjliggörs genom att de förutsättningar somredan i dag finns för att etablera två nya nät (M4 och M5) för marksändtelevision utnyttjas fullt ut. I linje härmed bör de två kvarvarande marksändaTV-kanalerna frigöras för koncession. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika tillståndsmyndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillstånd icke får förenas med villkor som rörprogramutbudets innehåll,3. att beslutar avskaffa förbudet mot åsiktsannonsering ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag att införa enförbudsbestämmelse mot sändning av TV-program som innehållervåldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller pornografi ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat redaktionellt ansvar för den självsanerandeverksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om annonsvolymen,7. att avslår regeringens förslag att ålägga Justitiekanslernatt övervaka efterlevnaden av den nya förbudsbestämmelsen i enlighetmed vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återkallelse av tillstånd.