mot · GK02Jo305 · 1996-10-07 00:00:00 — Återbeskogning på höga höjder och stora kalhyggen InledningDet finns en fråga inom skogsvården som förbigås medstörsta möjliga tystnad, skogsskador förorsakade av s.k.rotsnurr. Några av orsakerna till att träden drabbas avrotsnurr är: 1) felaktiga plantor, varav 10 miljarderplanterade paperpot var de sämsta, 2) slarvigaplanteringsmetoder på ackord, 3) stora kalhyggen på magrajordar, där planteringar föregåtts av hyggesplöjning somorsakat erosion och snabb vattenavrinning.Detta har vi med egna ögon kunnat konstatera vid deltagande i olikaskogsexkursioner i inland, senast . Det ärbeklämmande att gå tillsammans med ärrade skogsmän, samer, privataskogsägare, män som arbetat med skogsföryngring, som alla med sorg ihjärtat ser skövlingen i sina skogar.En same från en nordlig sameby omtalade att av skogarna i hanssameby var avverkade och stora delar tycktes omöjliga att återbeskoga. Manskyller på svampangrepp, torka och kyla, medan man tydligt kan se att dessaorsaker visserligen finns, men oftast i samband med rotsnurr som strypernäringstillförseln och försvagar plantorna och gör dem mottagliga förangrepp och dåligt motståndskraftiga mot klimatskador, för att slutligenstupa under snön eller falla offer för höst- och vårstormar.BakgrundDe plantor som i första hand och i största utsträckning gettupphov till rotsnurr är ett system som var avsett försockerbetsodling. De värsta rotdeformationerna med tvärvedoch krokar har orsakats av Combicell och Paperpot, därplantans rot var innesluten i en plaststrumpa som påstodsvara av papper, men som i själva verket bestod avsyntetfibrer som ännu efter planteringen inte brutitsned, varvid rötterna snurrade runt i stället för att växa ut åtsidan som de gör på rätt planterade barrotsplantor eller vidsjälvföryngring. Följden blir inte bara den att de snurranderötterna stryper näringstillförseln, i motsats till sin egentligauppgift, utan också den att stabiliteten blir enormt försvagaddå rötternas andra uppgift, att staga trädet, är satt ur funktion.Sedan 1970 har hundratusentals hektar planterats medmiljarder täckrotsplantor. Bara har ca 170 000hektar planteringar med paperpot i norra forskare vid SLU övervallas rotdeformationerna med tiden - omplantan överlever - och stabiliteten förbättras något, men stamkrökarna finnskvar och tjurveden likaså. Det innebär att hållfastheten i rotsystemen ärnedsatt och risken för lutande träd och stam- och rotbrott ökar avsevärt.Dessutom angriper greminiellasvamp eller honungsskivling ofta deförsvagade träden. Ytliga rhizomorfer av honungsskivling konstaterades på50% av de planterade trädens rotsystem, medan naturligt föryngrade träd heltsaknade närvaro av svampen. I olika rapporter talas om svampangrepp, torkam.m, medan grundorsaken mycket ofta är rotsnurr. Angrepp avhonungsskivling kan ge allvarliga skador i bestånd av tall och gran genomträddöd, nedsättningar av tillväxt och försämrad kvalitet.Skogsindustrin svarar: "Krokig massaved - nej tack". Krokigbarrmassaved innehåller reaktionsved med hög halt avsvårkokad lignin. Dessutom gör krökarna virket svårbarkatoch lämpligheten för papperstillverkning kan verkligenifrågasättas.Forskare och vid SLU har yttrat: "Vadvi har sett förefaller det vara viktigare än någonsin att satsapåett tvärvetenskapligt samarbete kring rotdeformationsfrågor eftersomspännvidden av effekterna är stor. Vi vet t ex inte omfattningen avkvalitetsnedsättningen hos virket i våra planteringar och inte heller vilkaeffekter vi har att vänta på trädens hälsotillstånd. Andra frågor är vilkaskötselmetoder man bör tillämpa i stabilitetsstörda bestånd. Stor upp-märksamhet bör riktas mot att ytterligare förbättra plantor och planterings-metoder. "I de svårföryngrade marker där rotsnurr allra mest utvecklas måste andrametoder för återbeskogning användas. Ackord vid planteringar har gjort slarvat så att även barrotsplantor fått krökar vid basen. Naturligföryngring är helt överlägsen när det gäller stabilitet, särskilt i det inre avNorrland, ända ifrån norra och upp till Riksgränsen.Samernas betesland har också tagit obotlig skada. måste stegen efterskogsskövlingen komma. , då den första renbeteslagen antogs,började beskattningen av våra gammelskogar, tillika samernas renbetesland.Långt senare följde stora kalhyggen, lövslybesprutning och sedan rotsnurrs-döden genom felaktiga plantor, okänt hur många miljarder det kostat i redapengar.Hela och faunan, jakt och fiske, har förändrats, mångfalden i skogenförsvunnit och i stället för fjällnära skogar har polarskogen med sinbuskvegetation brett ut sig, särskilt på höga höjder där kalhyggen på 1000-tals ha fortfarande breder ut sig och ibland i rapporternabetecknas som "historiska impediment".Läget och åtgärderProblemets uppkomst kan sägas vara att man bedrivit ett alltför ensidigt skogsbruk, lösningar som fungerat på näringsrikajordar i Syd- och har antagits fungera även ikarga Norrlandsskogar. Återbeskogade hyggen, planterademed andra metoder, visar på att situationen går att lösa omman anpassar planteringsmetod efter mark och klimat.Vi kommer att lägga fram ett undersökningsområde i ett antalNorrlandskommuner för att förhoppningsvis i samarbete med forskareberäkna skadornas omfattning i arealer och reda pengar. Men här krävs ettinitiativ från riksdag och regering att först beräkna skadornas omfattning ochsedan bygga upp ett åtgärdsprogram. Fenomenet är välkänt och går intelängre att sopa under mattan.Skogsvårdsstyrelsen, som både haft tillsynsansvar och sålt plantor somorsakat rotsnurr, ska inte utreda sig själv. Det bör vara forskare, skogsfolkoch aktiva renskötare, de två senare grupperna är de som lever närmastverkligheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skogsskadorna på grund av rotsnurr utreds av en skyndsamttillsatt opartisk utredning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett åtgärdprogram tas fram.