mot · GK02Sf225 · 1996-10-07 00:00:00 — Helhetssyn och grundtrygghet i socialförsäkringar SammanfattningBegreppen helhetssyn och grundtrygghet präglarMiljöpartiets syn på socialförsäkringarna. Hänsyn måste tastill människans hela situation när trygghetssystemenutformas. Det går inte att dela upp människan i en del som ärsjuk, en annan som är arbetslös och en tredje som kanske harsociala problem. Vi avvisar därför den nuvarandeinriktningen på renodling som en metod att reformerasocialförsäkringarna. I stället vill vi gå den andra vägen ochsamordna olika system. Vi föreslår att en ny statligförsäkring inrättas vid långvarig ohälsa och/ellerarbetslöshet, som ersätter förtidspensioneringen ochmöjligheten att få a-kassa i evig tid (kapitel 5). Vi föreslårockså ett flertal åtgärder för att göra de kortvarigaförsäkringarna (upp till ) vid sjukdom, arbetslöshet ochbarnafödande så enkla och lika som möjligt (kapitel 4). Häringår också ett förslag om ett försörjningstillägg som i mångafall kan ersätta socialbidragen.För en förbättrad helhetssyn är det också nödvändigt att genomföra enradikal reform av organisation och ekonomi kring socialförsäkringarna. Viföreslår att de lokala arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna kommu-naliseras och slås samman med delar av kommunernas socialtjänst till engemensam organisation (kapitel 6).Ingen tycks ha ett nödvändigt helhetsgrepp över vart trygghets-systemen är på väg. Den här motionen är ett försök att ta ett sådant grepp!Vår andra huvudinriktning är att införa en bra grundtrygghet itrygghetssystemen. Det innebär bland annat att vi går emot regeringens linjeatt utestänga allt fler från de generella försäkringarna. I de kortvarigaförsäkringarna vill vi höja garantinivåerna och ha en högre procentuellersättning vid låga än vid högre inkomster, ett så kallat "brutet tak". I denlångvariga försäkringen vid ohälsa och arbetslöshet och i ålderspensionernaföreslår vi en ersättning lika för alla, oberoende av tidigare inkomst (kapitel7). Vi visar också att flerpartiuppgörelsen om ett reformerat pensionssystemmedför en olöslig konflikt mellan målen om inkomstkoppling ochgrundtrygghet, vilket lett till dyrbara, krångliga och svårbegripliga lösningar.Grundtryggheten behövs av ekologiska, fördelningspolitiska och ekono-miska skäl. Det viktigaste målet skall vara att tillförsäkra människor ettgrundläggande socialt skyddsnät i livets olika skeden. Däremot är det ingenuppgift för det statliga trygghetssystemet att tillförsäkra alla att kunnabehållaen uppnådd högre levnadsstandard!Motionen inleds i kapitlen 2 och 3 med en genomgång av våra grund-läggande värderingar och en diskussion av de principer som vi vill tillämpa.Motionen avslutas i kapitel 8 med avsnitt om ekonomi och finansiering.En motion av den här omfattningen kan av naturliga skäl aldrig bliheltäckande. Den aktuella debatten om socialbidragen behandlas till exempelinte, annat än indirekt. Inte heller kopplingen till det nya studiemedels-systemet. Syftet har inte heller varit att redovisa någon fullständig syn påarbetsmarknadspolitiken eller familjepolitiken.Våra huvudförslag i sammandrag framgår av tabellen nedan.Tabell 1 Vårt förslag till socialförsäkringssystem i översiktKortvarigtinkomstbortfallLångvarig ohälsa ocharbetslöshetÅlderdomVaraktighetUpp till 2 årEfter 2 årVid pensioneringAktuella försäkringarSjukförsäkring (S)Föräldraförsäkr. (F)Arbetslösh.förs. (A)Grundskydd vidlångvarigohälsa/arbetslöshetGrundskydd vidålderdomMotsvarande försäk-ringar idagSamma + KASSjukbidragFörtidspensionArbetsskadeförsäkr.a-kassaUtbildningsbidr. m mFolkpensionPensionstillskottATPBostadstilläggKvalifikationS: Har arbeteF: Har arbete(S, F: se dock "golv")A: ArbetssökandeLångvarigt sjuk " , under rehab.ArbetssökandeArbetsmarknadsåtgärderUppnått pensionsålderErsättningsprincipInkomstbortfall - brutet takGrundskyddGrundskyddErsättningsnivå80 % upp till inkomst på4,2 basbelopp/år= /mån40 % av överskjutandeinkomstEnsamstående:9.900 kr/mån f skatt7.200 kr/mån e skatt(inklusive "basbostads-kostnad"). Tillägg förbarn och högrebokostnad.Ensamstående:9.300 kr/mån f skatt6.800 kr/mån e skatt(inklusive "basbostads-kostnad"). Tillägg förhögre bokostnad.Garanterad ersättning(golv):/mån(Sjukförsäkring först efter6 månader)Högsta ersättning (tak)vid inkomst:6,5 basbelopp/år = 19.700kr/månÖvrigtFörsörjningstillägg tillsocialbidragsnivåAdministrationSammanslagen lokal organisation av arbetsförmedling,försäkringskassa, socialtjänst (kommunen huvudman)Centralt verk (RFV)Grundvärderingar ochutgångspunkterMiljöpartiet de grönas vision är långsiktigt uthålliga,demokratiska samhällen som lever och verkar inom naturensramar, lokalt och globalt. Vår idé är solidaritet med naturen,kommande generationer, världens folk och med människor ivårt eget land.Dessa värderingar ur partiprogram ligger till grund även närvi i motionen beskriver hur vi anser att framtidens sociala trygghetssystem iSverige skall utformas.Människor vill och kan ta ansvarAlla skall garanteras en grundtrygghet när de inte kanförsörja sig själva. Det är inte samhällets uppgift attgarantera en högre levnadsstandard.Miljöpartiets grundsyn är att alla människor har samma värde och att dehar gemensamma grundläggande behov. Människan är aktiv och skapandeoch vill och kan ta ansvar.Grundsynen slår naturligtvis igenom i vårt förslag till utformning avsocialförsäkringssystemen. Samhället ska garantera en ekonomisk bastrygg-het när människor inte kan försörja sig själva. Däremot är det inte samhälletsuppgift att garantera att alla kan behålla den högre levnadsstandard detidigare kanske uppnått. Det måste vara en uppgift för var och en att självbedöma sina behov av försäkringsskydd över grundskyddsnivån.Människor har både rättigheter och skyldigheter. Rättigheten till engrundtrygghet baseras på att vi är medlemmar i samhället, inte i första handpå vår position i arbetslivet. Det betyder att även arbetslösa, sjuka, handi-kappade och andra som inte har möjlighet att försörja sig skall kunna lita påatt de inte blir lämnade utanför. måste alla som har möjlighet svaraför sin egen försörjning. Vi måste solidariskt hjälpa dem som inte har denmöjligheten.En ny arbetsmarknadTrygghetssystemet måste klara en framtida arbetsmarknadsom blir mer rörlig och där risken för utslagning ökar.Framtidens arbetsmarknad kommer att se ut på ett annat sätt än den vi varitvana vid. Tiden när man kunde räkna med en säker plats på bruket frånskolan till pensionen är förbi. Globaliseringen av ekonomin och den tekniskautvecklingen leder till grundläggande omvälvningar på arbetsmarknaden.Arbetare i rutinproduktion riskerar att konkurreras ut av maskiner och avarbetskraft i låglöneländer. Utvecklingen av personliga tjänster hämmas avatt de ofta blir dyra samt av höga skatter på lönearbete. Den här utvecklingenriskerar att leda till en fortsatt stor utslagning på arbetsmarknaden.En annan trend är att den form av relativt trygga tillsvidareanställningar ilönearbete som dominerat arbetsmarknaden, kommer att ersättas av ettbetydligt mer brokigt mönster med nya kontraktsformer, tidsbegränsadeanställningar, m.m.Tillsammans kommer den här utvecklingen att ställa stora krav påframtidens socialförsäkringar. Det är därför anmärkningsvärt att regeringenfortfarande har inriktningen att socialförsäkringssystemen bara skallutformas för dem med "fast förankring på arbetsmarknaden" (sysselsätt-ningspropositionen 1995/96: 222) och att man skärper inträdesvillkoren iarbetslöshetsförsäkringen så att ännu fler ställs utanför. Vi anser tvärtom attdet är viktigt att nu börja planera för hur socialförsäkringarna skall utformasför en framtida arbetsmarknad som är betydligt rörligare än dagens och därmålet måste vara att inga lämnas utanför. Det är naturligtvis också angelägetatt politiskt söka förändra arbetsmarknaden i en mer socialt hållbar riktning.En rättvis fördelningArbete åt alla med kortare arbetstid är den bästafördelningspolitiken. Men de fördelningspolitiska inslagenmåste också vara starka i socialförsäkringarna.För att motverka en framväxande segregation och minskad samhälls-solidaritet kommer stora krav att ställas på framtidens fördelningspolitik.Den allra viktigaste fördelningsåtgärden är att alla människor ges möjlighetatt få ett arbete. Vi tror inte det är möjligt och önskvärt att minska dagenshöga arbetslöshet med en ökad ekonomisk tillväxt. I stället för att vissa skallslita ut sig på för mycket jobb och dela med sig av sina pengar till dearbetslösa, är det bättre att dela på jobben så långt det är möjligt. Därför ärenkortare arbetstid en viktig del av politik.Men även med en minskad arbetslöshet kommer behovet av fördelnings-politiska insatser att vara mycket stort. Det går inte att klara det behovetbaramed progressiva skatter eftersom det skulle leda till helt orimligamarginalskatter. Därför är det viktigt att ta fördelningspolitiska hänsyn ocksåi utbildning, vård och omsorg och i socialförsäkringarna. Utbildning, vårdoch omsorg och andra tjänster som samhället erbjuder står till allasförfogande efter behov och oberoende av inkomst. bidrar alla tillfinansieringen genom att betala skatt i proportion till sin inkomst ochoberoende av hur mycket man utnyttjar respektive tjänst. På samma sätt villvi att socialförsäkringarna främst skall vara ett grundläggande socialtskyddsnät som alla bidrar till att finansiera i förhållande till sin inkomst.Många talar om att göra trygghetssystemen mer "försäkringsmässiga",d.v.s. att man så långt möjligt skall få igen det man betalat in till systemet.Det är ofta en täckmantel för att utestänga grupper och göra systemen mindresolidariska!Ekologiskt ansvarStaten skall inte garantera en ohållbar livsstil genom en högkompensation för inkomstbortfall till alla.Vi i har, liksom i andra industriländer, en hög ekonomisk standard.Tjugo procent av jordens befolkning förbrukar av deknappa naturresurserna och svarar för en stor del av miljöförstöringen. Det ärotänkbart att hela jordens befolkning skulle kunna tillägna sig den rikavärldens levnadsstandard och konsumtionsmönster.En långsiktigt hållbar ekologisk utveckling kan inte förenas med drömmenom evig tillväxt. Den kräver i stället att ekonomin läggs om i riktning mot ettkretsloppssamhälle där vi lever på naturens avkastning, inte på kapitalet. Fördet krävs både en grundläggande ombyggnad av samhällets fysiska strukturerför produktion, energi och transporter samt att vi tillsammans gör allvarligaansträngningar för att minska vår materiella konsumtion.Människor med medelinkomster eller mer bidrar i allmänhet, genom sinlivsstil och konsumtion, mer till resursförbrukning och miljöbelastning änpersoner med låga inkomster. Det bör därför inte vara en uppgift för statenatt garantera en sådan livsstil genom full kompensation för inkomstbortfall.Om människor med bättre inkomster själva får ta det ansvaret får de, om deså önskar, avsätta en del av sina inkomster till för tilläggsför-säkringar. Det kommer att få en återhållande effekt på deras övriga kon-sumtion.Ekonomiska begränsningarÖkad tillgänglighet och förbättringar för lågavlönadefinansieras genom lägre ersättningsnivåer för medel- ochhögavlönade.Miljöpartiet eftersträvar en samhällsekonomi i balans med sundastatsfinanser, låg ränta, låg inflation och låg arbetslöshet. De senaste årensekonomiska kris har visat hur känsliga de offentliga finanserna är för ennegativ ekonomisk tillväxt i kombination med ökad arbetslöshet. Statens ochkommunernas skatteunderlag minskar som utgifterna ökar, vilkethar lett till att underskotten och skuldsättningen har ökat snabbt.Även vårt tidigare sätt att organisera välfärden ledde till en hård press påde offentliga finanserna, bland annat genom kraftigt ökade kostnader försocialförsäkringssystemen . Den bantning av kostnaderna försystemen som påbörjats har därför varit smärtsam mennödvändig. Vi anser dock att den kunde ha genomförts med andra metoder.När vi föreslår hur framtidens trygghetssystem skall utformas är detnödvändigt att också tänka på de ovannämnda ekonomiska restriktionerna.Det gäller särskilt för ett parti som , som inte likt många andrapartier tror att problem automatiskt kan lösas med en ännu snabbareekonomisk tillväxt.De statliga överföringarna, där socialförsäkringarna dominerar helt, svararför av den offentliga sektorns samlade utgifter. Verksamhe-ten i kommuner och landsting, där utbildning, vård och omsorg dominerar,tar i anspråk . Resten av de offentliga utgifterna går främsttill statlig konsumtion (högre utbildning, försvar, rättsväsende, etc), statligaoch kommunala investeringar samt statsskuldsräntor. De här uppgifternavisar att det är svårt att göra stora besparingar i de offentliga utgifternautanatt de grundläggande sociala trygghetssystemen berörs. Vår utgångspunkt förförslagen i motionen är att de totalt sett inte får kosta mer än den nuvarandeutformningen av systemen.Den strategi vi föreslår i motionen är att förbättrade ersättningar förlågavlönade grupper och personer som står utanför nuvarande system skallbekostas genom sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemen förmedel- och högavlönade. Vi anser att det är bättre än att ytterligare försämrakvaliteten inom den grundläggande vården, utbildningen och omsorgen elleratt höja skatter och avgifter!Samordning och förenklingSamordning och förenkling av regler och administrationkrävs för att en helhetssyn på människors behov skall varamöjlig.Dagens socialförsäkringssystem har växt fram ur olika historiska förutsätt-ningar och uppvisar tillsammans en brokig bild, som är svår att förstå för deflesta. Mycket kan göras för att samordna system och göra dem billigare,enklare och mer lättbegripliga. Det kan gälla sådant som samordning avberäkningsregler, golv- och taknivåer och övergångstider mellan kort- ochlångvariga försäkringar. Administrationen av trygghetssystemen på lokalnivå kan slås ihop och förenklas. Det nya pensionssystemet kan görasbetydligt enklare och mer lättbegripligt.Trygghet för kvinnorKvinnornas situation måste särskilt beaktas närtrygghetssystemen utformas.Många kvinnor är särskilt utsatta i dagens omvandling på arbetsmarkna-den, t.ex. i neddragningarna inom den gemensamma sektorn. Äldre kvinnordrabbas av arbetsskador och arbetssjukdomar i högre utsträckning än män.Unga kvinnor blir dessutom ofta ensamförsörjare när familjer spricker.Att - vilket genom historien varit fallet - fortsätta att låta mannen vara"norm" för utformandet av välfärdspolitiken, får förödande konsekvenser förmånga kvinnor. Att i stället bygga lösningar som skyddar de mest utsattagrupperna är att göra en lågavlönad, kanske deltidsarbetande kvinna till nynorm. förslag till trygghetssystem gynnar låglönegrupperna isamhället. Därmed gynnas också kvinnorna eftersom de har lägre inkomster.Sålunda är medianinkomsten 1996 för kvinnor med sjukpenninggrundandeinkomst ca mot för män. Enkomplettering med ett försörjningstillägg gör dessutom att den vars endaproblem är en för låg inkomst slipper en socialbidragsprövning.En allmän arbetstidsförkortning gynnar både kvinnor och män genom atthemarbetet kan bli mer jämställt och kvinnor med kort deltid får chans attöka sin arbetstid om de så önskar. tillhör småbarnsfäder den grupp isamhället som arbetar mest övertid. Att dela på jobben blir ett enkelt sätt föralla pappor att kunna vara genuint delaktiga i omvårdnaden av barnen och iövrigt hemarbete.Principer förtrygghetssystemenBehovsprövning, grundskydd ellerinkomstbortfall?Grundskyddsprincipen är generell, förutsätter ingenförnedrande prövning och skapar inga fattigdomsfällor. Denleder också till en bättre fördelning.En klassisk fråga i socialförsäkringsdebatten gäller om och i så fall hursocialförsäkringarna skall kopplas till tidigare inkomster och andraekonomiska förutsättningar hos dem som skall ta emot ersättningarna. I figur1 visar vi de tre huvudprinciperna:Figur 1 Principer för socialförsäkringarPrincipen om behovsprövning var den som först utvecklades när samhälletbörjade bygga upp egna trygghetssystem. Den skulle vara ett komplement tilldet omhändertagande som familjen stått för sedan urminnes tider. Stödet ärofta förenat med en så pass ingående prövning att den i sig avskräcker en delmänniskor från att ansöka om stöd. Exempel på behovsprövat stöd är dengamla fattigvården, de nuvarande socialbidragen men också till exempelbostadsbidragen för barnfamiljer och pensionärer. Historiskt har principenom behovsprövning främst stötts från konservativt håll.Nästa steg i utvecklingen var införande av ett skyddsnät på grundskydds-nivå. Den allmänna folkpensionen gav en, visserligen alltför låg, trygghet tillalla på ålderns höst. Det allmänna barnbidraget är ett annat exempel på ensådan ersättning lika för alla oberoende av inkomst. talar bland annatMiljöpartiet och för mer inslag av grundskydd i trygghets-systemen.Under efterkrigstiden har en tredje princip, inkomstbortfallsprincipen, alltmer blivit vägledande. Den allmänna tilläggspensionen ATP, sjukförsäk-ringen, arbetslöshetsförsäkringen och sist föräldraförsäkringen har byggts utefter den principen. Politiskt har Socialdemokraterna varit pådrivande. ÄvenFolkpartiet och förespråkar inkomstbortfallsprincipen.Dagens trygghetssystem ger exempel på alla tre principerna tillämpade ipraktiken. Det finns också en mängd variationer i form av olika ersättnings-nivåer, garantinivåer, övre tak, m m.Grundskydd är generellt, inte behovsprövatNär Socialdemokraterna kritiserar socialförsäkringssystemsom i högre grad bygger på grundtrygghet (till exempelenligt eller modeller), gör man detofta som om dessa vore samma sak som de behovsprövadesystemen. Som motsats ställer man sina egna system som är"generella och inkomstkopplade". Man glömmer eller döljeratt "generella" och "inkomstkopplade" inte är samma sak.Folkpensionen eller det allmänna barnbidraget är braexempel på system som är generella. De utgår till alla utanprövning, men är inte beroende av vilken inkomst man har.Dagens inkomstkopplade socialförsäkringar bygger däremotinte på att alla ska vara delaktiga. Tvärtom utdefinieras idagalltfler från försäkringarna.Miljöpartiets modell för grundtrygghet är generell. Däremot har denmindre eller i många lägen ingen inkomstkoppling. Grundtrygghetssystembygger inte på någon prövning. Och de skapar inte heller några fattigdoms-fällor genom att grundtryggheten trappas av vid stigande inkomster (vilketdäremot förekommer i många av dagens inkomstkopplade system, t ex ipensionssystemet).FördelningspolitikVi menar att frågan om inkomstkoppling också måste ses iett större fördelningspolitiskt sammanhang. Före de storaskattereformerna i början av 1980- och 1990-talen varmycket höga marginalskatter (dvs skatten på den sistintjänade kronan) ett viktigt inslag i fördelningspolitiken.Marginalskatterna kunde uppgå till storleksordningen 85 %för höginkomsttagare och kring för mångamedelinkomsttagare. Detta sänktes betydligt i och medskattereformerna.Skattereformen och de senaste årens försämringar i trygghetssystemen hartillsammans med utvecklingen på arbetsmarknaden lett till ökade klyftor isamhället. Många människor lever dag ut och dag in i en mycket utsattekonomisk situation. Många högre avlönade har tvärtom fått det bättre. I detläget skärps kraven på fördelningspolitiken.Minskade socialförsäkringsförmåner vid mellan- och högre inkomster ärett annat sätt att öka de fördelningspolitiska inslagen i de samlade skatte-,bidrags- och försäkringssystemen. Det är ett bra komplement till rimligt högamarginalskatter. När ekonomin är knapp är det också en bra metod atthushålla med resurserna. Det vore mer allvarligt om fortsatta besparingarskulle dra undan befolkningsstöd för välfärdens kärna i omsorg, vård ochutbildning!Olika principer för korta ochlångvariga ersättningar?Kortvariga omställningsförsäkringar upp till bör byggapå en modifierad inkomstbortfallsprincip med brutet tak.Längre ersättningar skall utgå som ett grundskydd oberoendeav tidigare inkomst.I diskussionen om principer för socialförsäkringssystemen skiljer vi mellanärenden som kräver ersättning , ochmellan dem som kan omfatta en mer permanent ersättning under många år.Ibland kan den senare omfatta en persons hela återstående liv.Vi anser att kraven på helhetssyn och enkelhet gör att man bör eftersträvasamma övergångsprinciper i alla försäkringar oavsett orsaken till inkomst-bortfallet. En rimlig kompromiss kan då vara att övergången från den kortaomställningsförsäkringen till en långvarig ersättning sker . Det gerbland annat människor en rimlig omställningstid för sin privata ekonomi.Kortvariga ersättningar - inkomstbortfall medbrutet takDe kortvariga ersättningarna, upp till , avser dem som haren direkt och i tiden nära anknytning till arbetsmarknaden. här fallen ökar motiven för en viss koppling till inkomsteni ersättningarna.Även för dem som har en lön klart över grundskyddsnivån, finns det motivför en viss inkomstkoppling. Man kan säga att de flesta vill ha en ersättningsom kompenserar en del av inkomstbortfallet. Detta för att inte omedelbartkomma efter med bostadslån eller andra utgifter om de blir sjuka eller arbets-lösa eller månader.Vi anser därför att den obligatoriska försäkringen för kortare försäkrings-fall skall vara inkomstrelaterad även över grundskyddsnivån. Men "självrisk-nivån" kan vara högre vid medel- och höga inkomster. Det blir effekten avdet "brutna tak" i ersättningssystemet som vi föreslår, och som innebär attden procentuella ersättningen minskar när inkomsterna ökar.Långvariga ersättningar - grundskydd lika förallaFör oss är det grundläggande att ingen människa skall gåunder för att hon inte har sin försörjning tryggad på någotsätt. Det medför att alla långvarigt sjuka, arbetslösa ellergamla ska garanteras grundtrygghet.Utvecklingen på arbetsmarknaden med mer av rörlighet och tillfälligaanställningar gör det till ett lotteri att försöka bygga långvariga ersättningarpå någon form av rättvist antagande om vilka framtida inkomster vi skulle hafått om vi inte blivit sjuka eller arbetslösa!När vi dessutom knappast vet vad socialförsäkringarna kommer attinnehålla , står det ännu klarare att samhället måste omdefiniera sittansvar för sina medborgare. Vanliga medborgare behöver kunna planera sinaliv. För att kunna det behövs fasta spelregler som inte ändras dag för dag. Ettgrundskydd som innefattar samtliga medborgare, och som definierarsituationen individen befinner sig i som avgörande för om han eller hon skafå grundskydd, är betydligt mer humant än dagens krampaktiga kvarhållandeav inkomstbortfallsprincipen.Vi föreslår därför att såväl ersättningar vid långvariga fall av sjukdom ellerarbetslöshet som ålderspension skall utformas som ett grundskydd.Renodling eller samordning?Vi avvisar nuvarande trend att renodla olika försäkringar. Istället skall försäkringar vid ohälsa och arbetslöshet så långtmöjligt samordnas eller slås samman.Den nya ohälsoförsäkringen, som föreslås ersätta den nuvarande sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen och förtidspensioneringen, skall bara ge ersättningbaserad på rent medicinska kriterier.Enligt tidigare regler hade äldre förvärvsarbetande större möjlighet att fåförtidspension på grund av tungt eller pressat arbete, särskilt gällde det demsom friställts och hade svårt få arbete. Möjligheten att få förtidspension avrena arbetsmarknadsskäl togs bort 1991. har beslutat att ta bort des.k. äldrereglerna , något som motsatt sig. Dereglerna innebar, bland annat med tanke på hur arbetsmarknaden ser ut, attdet bara krävdes smärre medicinska problem för försäkrade över 60 år.Den här renodlingen av försäkringarna har i praktiken redan inletts ochmånga hävdar att det är vanligt att försäkringskassorna bryter mot lagen ipåtvingad nit att spara pengar i just sjukförsäkringen. Det kan t.ex. skegenom att en person anses ha en restarbetsförmåga i ett "lättare" arbete ochdärför blir utan sjukpenning, sjukbidrag eller förtidspension.