mot · GK02Kr519 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningIdrotten är med sina 2,5 miljoner medlemmar denverksamhet som organiserar flest människor i Sverige.Omkring 500 000 ideellt arbetande ledare är grunden tillidrottens utbredning och framgång. Cirka 45 000 lokalaidrottsorganisationer - 22 000 idrottsföreningar, varavmånga flersektionsföreningar, och upp emot 18 000korpklubbar - utgör basen för idrotten som en stor ochlivskraftig folkrörelse.Ingen annan verksamhet engagerar så många ungdomar. Totalt är cirka 60procent av samtliga barn och ungdomar mellan sju och engageradeinom den organiserade idrotten. året om samlar ideellt arbetandeledare barn och ungdomar till närmare 20 000 aktiviteter runt om i landet. Påårsbasis sju miljoner lokala ungdomsaktiviteter med sammantaget 55miljoner deltagartillfällen.Idrotten har stor betydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrottenblir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrartill fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättrehälsa. Den aktiva idrotten medverkar bland annat till attungdomar avhåller sig från för dem själva och samhälletskadliga verksamheter som exempelvis drogmissbruk.Idrotten bidrar till friskvården genom att stimulera tillregelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter.Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol- och drogfriamiljöer. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitetökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust attlära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden fårett rikare innehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare, , radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamheten påolika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörerutomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilderför den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.Idrottsrörelsens ställningoch det ideella arbetetSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt förpolitiska partier att engagera sig för de framtida villkoren föridrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock av avgörandebetydelse att komma ihåg att det ideella engagemanget iidrottsrörelsen sker av egen fri vilja och inte genom styrningfrån krafter utifrån. Den svenska idrotten måste även iframtiden ges möjlighet att agera självständigt och hafriheten att själv bestämma verksamhetens innehåll,inriktning och mål.Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tackvare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten i sam-hällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagor ochkrångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet till föreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för det allmänna.Riksidrottsförbundet () beräknar att de 500 000 idrottsledare som arbetarideellt lägger ned cirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar . Dessaledare ställer inga krav på betalning för sitt ideella arbete. Men om de gjordedet, och fick betalt motsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta 12-15miljarder kronor per år.Den bästa stimulansen sker genom att alla dessa ledare får se konkretaresultat av sitt arbete. När samhället, som skett under de borgerligaregeringsåren, bidrar med lagstiftning som underlättar för föreningslivet att fåökade intäkter från spel- och lotteriverksamhet så är det ett konkret exempelpå hur verksamheten i föreningslivet underlättas. Andra exempel från deborgerliga regeringsåren är utjämnande av orättvisor i momssystemet somtidigare drabbat bland annat bowling, golf och simning samt momslättnaderför resor och transporter vilket direkt kommer idrotten till godo. Ytterligareett exempel är bingoskattens avskaffande.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till ungaidrottsutövare och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar ochtävlar. Men sedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt.Sverigeförlorar därigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. De som drabbas avdetta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet. Församhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inomidrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift iattbättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad.Ett grundläggandesamhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet avmedlemmarnas egna insatser och ideellt utförda arbete.Dessa faktorer är avgörande för idrottens framtidautveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, i förstahand på ideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd. Detdirekta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnar idrotts-rörelsen får inte vara styrande. Det är utomordentligt viktigt att idrottsrörel-sen inte byråkratiseras och tvingas in i något slags halvoffentlig roll. Denmåste förbli en fri, obunden och demokratiskt uppbyggd rörelse.Egenfinansiering ger styrkaVillkoren för idrotten bör emellertid vara sådana attegenfinansieringsgraden blir större. Det minskarbidragsberoendet och ökar möjligheterna för idrotten attagera självständigt.Möjligheter till egenfinansiering är särskilt viktiga i tider när stöden fråndet allmänna reduceras eller dras in på alla områden i samhället. Samtidigtsom vi moderater understryker vikten av ett fortsatt betydande samhällsstödtill idrotten - markerat inte minst av statsanslagets hantering under densenaste borgerliga regeringsperioden då idrottsfrågorna handlades undermoderat ledning - så konstaterar vi att möjligheterna för idrotten att få bättreekonomi i första hand ligger i att egenfinansieringen kan ökas. Förslagen idenna motion, som i betydande grad också de utgör en fortsättning på ochuppföljning av den senaste borgerliga regeringens arbete, syftar därför till attstärka den svenska idrottsrörelsen i första hand genom åtgärder som minskarbidragsberoende och rundgång samt underlättar en ökad egenfinansiering avverksamheten.Moderat idrottspolitik 1991-94Grunden för den borgerliga regeringens åtgärder vad gälleridrottens ställning och idrottens ekonomiska förutsättningarbyggde i stor utsträckning på den moderatakommittémotionen "Bättre villkor för idrotten" från januari1991.En grundtanke i denna var att stärka idrottens oberoende ställning. Mot denbakgrunden avskaffades regeringens tidigare ombud i detaljstyrning som tidigare präglade budgetpropositionerna övergavs tillförmån för en självständig bedömning av prioriteringar inomRiksidrottsförbundet. Ambitionen var vidare att stärka idrottens och övrigaideella organisationers möjlighet till egen finansiering på traditionella ochnya områden. Därigenom skulle också det ekonomiska oberoendet kunna öka.Sverige har präglats av en djupgående ekonomiskkris. Det har självfallet påverkat också idrottens ekonomiska förutsättningar.De statliga anslagen till idrotten ökade i statsbudgeten 1992/93 genom enbegränsad generell ökning och genom att den tillfälliga kompensation förskatteomläggningen () som den förra regeringen medgavpermanentades. Därefter har anslagsnivån med tanke på den ekonomiskasituationen i hållits i princip nominellt oförändrad. 1994/95 tillkomen miljon kronor för internationellt arbete.I övrigt inriktades den borgerliga regeringens arbete på att genom framförallt förbättringar av möjligheten att utnyttja spelmarknaden stärka deekonomiska förutsättningarna för ideell verksamhet. I det följande redovisas ipunktform några av de åtgärder som genomfördes: Bingoskatten slopades. Skatteregler som särskilt avsåg idrotten förenklades. Mervärdesskatten på hotell- och transporttjänster sänktes till 12procent. Mervärdesskatten på tillhandahållande av lokaler för idrott slopades. Spel genom s.k. värdeautomater tilläts. Överskottet skall i sin helhet gåtill ideella organisationer. Lotterilagen reformerades för att förenkla och förbättra reglerna för deideella organisationernas lotterier. Tipstjänst skulle överlåtas till de ideella organisationerna med RF somdominerande ägare.Skillnad i synen på idrottenDet är stor skillnad mellan den moderata ochsocialdemokratiska synen på det ideella arbetet inom olikafolkrörelser. Socialdemokraternas politik förefaller betraktafolkrörelser av olika slag som delar av ett näst intillkorporativt system. För oss moderater är principen om deideella organisationernas, och därmed idrottsrörelsens, friaställning lika viktig som kravet på en stor individuell frihet.Socialdemokraternas syn på hur man vill se idrotten i en beroendeställningtill politiken var mycket tydlig i de budgetpropositioner som avlämnadesunder 80-talet och fram till regeringsskiftet . Detaljrikedomen i dedirektiv som följde med det statliga anslaget var betydande.Dessutom utsåg, som tidigare nämnts, den dåvarande socialdemokratiskaregeringen två ombud vars uppgift var att fungera som observatörer iriksidrottsstyrelsen. Som ett led i att öka idrottsrörelsens självständighetupphörde denna ordning under den borgerliga regeringen.Den borgerliga regeringen gav också idrotten ökad möjlighet att genomegna beslut fördela statens anslag till idrotten. En för oss moderater naturligföljd av synsättet att idrotten skall vara fri och oberoende - och att den harkompetensen att på bästa sätt hantera dessa frågor. Med den socialdemokra-tiska regering som tillträtt är det påtagligt hur klåfingrighet och "pek-pinnar" på nytt får styra statens anslag till idrotten.Samtidigt som anslaget till idrotten nu minskar har man undanröjt denborgerliga regeringens och den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut attöverlåta Tipstjänst till idrotten och övriga ideella organisationer. Därmedökar åter beroendet av det allmänna.Ansvaret för elitidrottensekonomiDet är viktigt att hålla isär å ena sidan bredd- ochungdomsidrotten och å andra sidan den kvantitativt mycketbegränsade elitidrotten. När idrotten äskar medel för sinverksamhet hörs ofta motargumentet att det finns (förmycket) pengar inom idrotten.Antalet elitidrottsutövare i brukar anges vara 7 000. De flesta avdessa idrottsutövare uppbär inte en ersättning som på något sätt äranmärkningsvärd. Snarare är det så att de få idrottsutövare som försörjer sigpå sin sport uppbär löner som är relativt låga.I några få fall inom elitskiktet figurerar stora pengar, vilket gärna förmedlasi massmedia. Det förhåller sig emellertid så att höga löner och storaförmåner, stora övergångssummor, extrema elitsatsningar, stora prissummoroch feta sponsoravtal förekommer inom en synnerligen liten del av idrotten.Inom flertalet idrotter får till och med de aktiva i landslaget vara med ochbetala resor med mera.Den kommersiellt gångbara elitidrotten finansierar sin egen verksamhetoch bidrar dessutom till att finansiera offentlig verksamhet genom inbetalningav skatter, arbetsgivaravgifter, hyror av anläggningar med mera.I vissa fall har idrottsledare visat dåligt omdöme genom ekonomiskasatsningar som saknat täckning med obestånd eller konkurs som följd. Sådanekonomisk lättsinnighet, för att uppnå idrottsliga framgångar, är till förfångför idrotten.I sammanhanget bör noteras hur idrotten, på såväl RF- som specialför-bundsnivå, antagit normer för att komma till rätta med de problem som finns.Idrottsföreningar som bötfälls eller flyttas ned i seriesystemet är exempel pådet. Detta har bland annat lett till minskad skuldsättning och sundare ekonomiinom elitidrottsföreningarna.För idrottens trovärdighets skull måste frågor som dessa lösas internt inomidrottsrörelsen.Idrottens roll i skolanÄmnet idrott och hälsa har en stor betydelse för elevernasharmoniska utveckling såväl fysiskt som psykiskt ochsocialt. Genom vistelse i naturen och underfriluftsverksamheten skall eleverna få upplevelser, kunskaperoch erfarenheter som skall stimulera intresset för friluftsliv,natur och miljöfrågor. För de mindre barnen skall leken gesett stort utrymme. I undervisningen skall grundläggandefärdigheter i olika idrottsgrenar ges med syfte att stimuleratill idrottslig verksamhet även utanför skolan. Detta ärsärskilt viktigt genom att arbetslivet blir alltmer datoriseratoch maskiner gör många uppgifter som människan tidigaregjorde med kroppsarbete. I ämnet bör man också ta uppfrågor som rör sunda levnadsvanor som en väg till hälsa ochvälbefinnande.Den borgerliga regeringen lade fram propositioner om en nyläroplan både för och för gymnasieskolan som ihuvudsak antog. träder den nya läroplanen i kraft förgrundskolan. får nya kursplaner och en ny timplan.Dessa innebär i korthet att skolan får ett ökat utrymme för profilering ocheleven får ett större utrymme att välja ämnen, utöver den garanteradeundervisningstiden. Det är positivt för både skolan och eleven. Skolan kanbättre ta tillvara den kunskap och kompetens som finns bland lärarkårensamtidigt som man tar tillvara varje elevs förutsättningar för lärande.När behandlade läro- och timplanen ville Socialdemokraternastarkt minska skolans möjlighet till profilering och elevens utrymme för egetval. Vi kan konstatera att Socialdemokraterna inte har gjort någon"återställare" när det gäller skolans möjlighet till profilering eller elevensegetval. Det är bra att regeringen, ännu så länge är det väl bäst att tillägga,hållerfingrarna borta från dessa två viktiga områden. Man måste emellertidobservera och motverka den tendens till urholkning av idrottsämnets roll somnu åter kan skönjas.Enligt vår mening skall ämnet idrott och hälsa ges ett stort utrymme iskolan. Eleverna bör stimuleras till att använda utrymmet av sitt eget val förämnet. Framför allt gäller det den grupp elever som inte har någon hobbymed idrottsinriktning på sin fritid. Idrott och hälsa är ett ämnesövergripandeämne. Det går alldeles utmärkt att undervisa i lärarlag genom att exempelvisidrottsläraren, hushållsläraren och biologiläraren med sina olika kunskaperkan ge ämnet dess rätta bredd.När det gäller gymnasieskolan vill vi peka på de möjligheter som finns förkommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasier eller samverka omregionala idrottsgymnasier. Det kan man göra genom att använda det lokalatillägget och det individuella valet.Forskning och högreutbildning påidrottsområdetIdrotten berör som största folkrörelse en lång radolika kunskapsområden allt ifrån fysiologi, medicin ochteknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner överalla dessa områden och är en förutsättning för idrottensutveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott sombredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull ocksåkring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen.Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kringkvinno- och jämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minstviktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottensledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för vårabarn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna gesgoda möjligheter till utbildning som står på en solidvetenskaplig grund.Skapandet av ) och inrättandet av ensjälvständig idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning. Denna har emellertid ännu inte givits nödvändiga resurser.Idrottsforskningen har framför allt finansierats av idrottsrörelsensjälv. Med tanke på idrottens bredd och samhälleliga betydelse bör dennaforskning i hög grad vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhälletmedan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottensegna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ettinflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödja forskning på idrotts-relevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att se Idrotts-högskolan i som ett nationellt centrum för idrottslig kunskaps-utveckling. Då krävs att undervisningen vilar på aktuell vetenskaplig grundoch ett nära samarbete med andra forskningsinstitutioner i ochinternationellt. Detta kräver att skolan i likhet med andra idrottshögskolor iEuropa har egna fasta forskningsresurser och sedvanlig akademiskexaminationsrätt.HandikappidrottHandikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givnaplats inom den samlade idrottsrörelsen. I vårt land finns i dag428 föreningar med omkring 70 600 medlemmar. 20 olikaidrottsgrenar är organiserade med egnamästerskapstävlingar.Stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse att än fler människor medhandikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan i skolåldern kunnadelta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärarut-bildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhåller medel för sin verk-samhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del av statensanslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del av anslaget somSHIF erhåller är rimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökning avintäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten,går till handikappidrotten.Idrottens internationellaagerandeDen svenska idrotten har allt mera engagerat sigi internationellt arbete. Att detta sker även fortsättningsvis ärav stor betydelse för att det svenska inflytandet skall kunnaöka. Det gäller för RF och specialförbunden att utveckla dennödvändiga kompetens som krävs för att hävda svensk idrotti av ökande internationalisering.Ett betydelsefullt område är utvecklingen inom den europeiska unionen,EU. Riksidrotten och specialförbunden har här en viktig uppgift i att föra utinformation om integrationens möjligheter och svårigheter till idrottsrörelsensolika led.Detta arbete bör enligt vår uppfattning stödjas av regeringen. Under denborgerliga regeringen verkade en arbetsgrupp, EG och idrotten. När Sverigenu blivit medlemmar i är det för idrottens utveckling av stor betydelse attvåra intressen i gemenskapen följs upp och bevakas såväl av företrädare föridrotten som för regeringskansliet.Ett exempel på vikten av att följa utvecklingen och vara beredd att görainsatser är den s.k. Bosman-domen. Slutsatserna i detta utslag tar sinutgångspunkt i idrotten som kommersiell underhållning. Så är det naturligtvisockså i många fall. I och övriga nordiska länder fungerar emellertididrotten utan de gränser som finns i många andra länder mellan den rentideella breddidrotten och den helt eller delvis kommersiellt inriktadeelitidrotten. Effekterna av "Bosman-domen" blir därför sannolikt hårdare iländer som . Det bör enligt vår uppfattning vara regeringens inriktninginom arbetet i EU att få till stånd regler som tar hänsyn till den nordiskastrukturen vad gäller idrotten.Den borgerliga regeringen anslog extra medel tillidrottens internationella arbete, bland annat för insatser i och de nyademokratierna i Öst- och . De insatserna bör följas upp.Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medförkostnader av skilda slag förutom det ideella arbete som läggsner. Det gäller inköp av redskap, utrustning, lokalaanläggningshyror, löner och ersättningar till vissa anställda,kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt ocharbetsgivargifter etc.De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort: Deltagaravgifter och entréavgifter med mera. Frivilliga bidrag av olika slag. Lotteriverksamhet, bingospel med mera. Statliga och kommunala bidrag. Olika former av sponsring. Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning avidrottsmaterial.Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas ochförbundens möjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor.Ett sätt att minska såväl de offentliga utgifterna somkostnaderna för idrotten är ett övertagande av anläggningarhelt eller vad avser driften. Frivilliga insatser kan ge ettbättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar.Det statliga och kommunala stödet till föreningar och förbund är omfattan-de. påverkas utvecklingen av dessa bidrag självfallet av denallmänna ekonomiska utvecklingen och det statliga respektive det kommu-nala budgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrigideell verksamhet är lotterier. På detta har område emellertid staten genomsina spelbolag tagit tillvara möjligheterna att bidra till en total expansion avspelmarknaden och ökad andel för de statliga spelen.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkar självfallet idrottsrörel-sens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högt skatteuttagminskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilliga bidrag,deltagaravgifter och entréavgifter.Den skilda syn på de ideella organisationernas ställning som finns mellanmoderater och socialdemokrater påverkar naturligtvis också inställningen tillhur organisationernas verksamhet skall kunna finansieras. Även i dagenssämre ekonomiska klimat föredrar Socialdemokraterna uppenbarligen attorganisationerna skall förbli förhållandevis bidragsberoende. Därmed blir deutlämnade åt politiska beslut, särskilt i ekonomiskt besvärliga tider. Det ärårets budgetproposition ett beklagligt bevis för.Den moderata grundsynen är att idrottsrörelsen och övriga ideella organi-sationer skall få ett större utrymme och bättre förutsättningar för finansieringgenom egen verksamhet.Större andel avspelmarknadenSpelmarknaden i omfattar cirka 25 miljarder kronorvarje år. har de ideellaorganisationernas andel av marknaden minskat kraftigt.Lotteriutredningen fastslog : "Om de statligalotterierna och totalisatorspelen tillåts öka påsamma sätt som finns det enligt vår mening risk för enogynnsam utveckling för den ideella sektorn. Det statligaspelet bör därför inte tillåtas att ytterligare breda ut sig på deideella spelens bekostnad." Utvecklingen fortsatte emellertidunder genom främst nya spelformer introduceradeav såväl som Tipstjänst. hardenna utveckling i viss mån vänt. Genom Bingolotto tillförsnu idrotten och andra organisationer betydande medel.En förutsättning för större möjligheter till egenfinansiering inomidrottsrörelsen och övriga ideella organisationer är att den större delen av dentotala spelmarknaden blir tillgänglig. Det var mot denna bakgrund den förraregeringen reformerade lotterilagstiftningen med utgångspunkt i den senastelotteriutrednings förslag. Reglerna förenklades och en ny spelform -värdeautomater - där överskottet i sin helhet skulle gå till de ideellaorganisationerna - tilläts.Den borgerliga regeringen föreslog och beslutade omett överförande av AB Tipstjänst till de ideella organisationerna. Efterregeringsskiftet stoppades denna process av den nya regeringen.Fullfölj riksdagsbeslutet omTipstjänstDe finns två grundläggande skäl för att överföra ABTipstjänst till de ideella organisationerna. Det första är attförutsättningarna för en ökad andel av spelmarknaden förideella organisationer förbättras genom att den ökning avTipstjänsts överskott som sker efter ägandeöverföringen i sinhelhet skulle tillfalla de ideella organisationerna.Det andra skälet är att Tipstjänsts möjligheter att utveckla nya spel för attupprätthålla en bra kompetens inom företaget varit starkt begränsade. Pågrund av debatten om statens successiva ökande andel av spelmarknaden harkritiken mot nya tänkbara spelformer från de statliga spelbolagen varitomfattande. Ett exempel var debatten om Tipstjänsts nya spel - Tipsbingo.Genom ägandeöverföringen skulle också denna fråga lösas genom att nyaspelformer som skulle öka Tipstjänsts andel av spelmarknaden och derasöverskott i sin helhet skulle tillfalla ideella organisationer.