mot · GJ02T62 · 1996-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:218 Ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. Postbranschen genomgår en stor och snabb omvälvning somhar sin grund i den tekniska utvecklingen. Ett allt flitigareanvändande av modern elektronik innebär nya och modernasätt att förmedla information. Posten är i högsta grad redanen del av IT-samhället och gränserna gentemot en annanmarknad i stark utveckling - telemarknaden - blir alltotydligare.Det är därför en smula förvånande att man i den översyn av postlagen somnu görs i så hög grad utgår från en syn som baserar sig på en myckettraditionell postverksamhet. Vi menar att den nya lagen bör omspänna intebara fysisk förmedling av försändelser och meddelanden utan ävenelektronisk meddelandeförmedling. På den svenska postmarknaden, som ären av de mest avreglerade postmarknaderna, kommer den framtida kon-kurrensen främst från de nya kommunikationsformerna. Aktörer på dennamarknad kommer att vara såväl post- som teleföretag. Utvecklingen rusariväg och postverksamheten måste få en avgränsning och definition som inteenbart bygger på dagens situation eller låser fast anpassningen till en fortsattteknikutveckling.Propositionen noterar i och för sig den tekniska utvecklingenskonsekvenser men konstaterar att kommer behov attfinnas av fysisk förmedling av brev och paket. Med tanke på det höga tempoti utvecklingen kan man ifrågasätta rimligheten i vissa skrivningar ipostlagsförslaget, t.ex. att avtalet mellan regeringen och föreslåsatt löpa i femårsperioder. är i dessa sammanhang.Övergången frånanmälningsplikt till tillståndoch koncessionsavgifterVi stöder förslaget att införa en tillståndsplikt för bedrivandeav postverksamhet istället för den tidigare förekommandemildare anmälningsplikten. Kvalitetsgranskning i förväg avföretag som vill bedriva en verksamhet förutsätter stortförtroende från kunder och statsmakter.Posten AB kommer under överskådlig framtid att vara den enda operatörsom har rimliga möjligheter att klara en rikstäckande verksamhet. För att dengrundläggande postservicen skall kunna upprätthållas är det viktigt att inteandra operatörer med mer begränsad verksamhet kan urholka Postensekonomiska förutsättningar för detta genom att enbart bedriva avgränsadverksamhet där lönsamheten är störst.Vi ser det som nödvändigt och bra med det föreslagna skyddssystemet(koncessions-avgiften) om situationen skulle uppstå att så stora andelar tas avandra operatörer på postmarknaden att den grundläggande servicen inte kanupprätthållas. Den upphandling som då måste ske skall finansieras solidarisktav hela branschen. Detta innebär enligt vår uppfattning en konkurrens på merjämlika villkor.Upphandling avgrundläggande postserviceKostnaderna för den grundläggande postservicen är svåra attberäkna och det finns inte någon vedertagen metod för detta.Posten AB har speciella svårigheter att beräkna sinakostnader för den grundläggande postservicen. Dettaberoende på det rikstäckande nätet som ger stordriftsfördelarvilka måste läggas till kostnaden för grundpostservicen föratt få en rättvisande bild. Det kan även medföra svårigheteratt fastställa en rimlig koncessionsavgift som marknadensoperatörer och är överens om. Vi villunderstryka att det är angeläget att konstruera en metod förkostnadsberäkning av grundläggande postservice som ärallmänt accepterad av aktörer och myndigheter påpostmarknaden.Begreppet grundläggande postservice utökas enligt förslaget till att omfattaäven försändelser upp till , vilket vi anser är bra. Det ger kunderna enstörre trygghet och ger en tydlig signal åt postoperatörerna. Vi förutsätter atttillståndsplikten och koncessionsavgiften vid förekommande fall ävenomfattar kurir- och expressbudsföretag. Detsamma måste gälla företag somdistribuerar tidningar tillsammans med adresserade försändelser. Viförutsätter och har som mål att servicen i glesbygden inte försämras.Riksdagen bör uttala detta.Grundläggande kassaserviceFör att upprätthålla en rikstäckande kassaservice tillenhetliga priser upphandlar denna avPosten AB som förbinder sig att mot kostnadsbaseradersättning tillhandahålla kassaservice. Vi ser storasvårigheter att hitta former för en upphandling, utan föreslåristället att Posten och staten förhandlar om ersättningensstorlek. Om en upphandlingsmodell väljs vill vi understrykaatt upphandlingen måste vara rikstäckande samt innebära fullkostnadstäckning.Utvecklingen på den nationella finansiella marknaden tyder på att bankernakommer att reducera sina kontorsnät bl.a. som följd av allt flitigareanvändning av elektroniska tjänster. Ur ett nationellt perspektiv är ettrikstäckande kassanät en viktig tillgång för infrastrukturen. Därför är detviktigt att ges förutsättningar att behålla sitt kassanät. Ett sättattlösa denna fråga kan vara att ålägga aktörerna på den finansiella marknadenett krav att vara med och finansiera grundläggande kassaservice i hela landet.De förändringar i postlagen som föreslås tillgodoser inte de synskadadesbehov av en lag som garanterar post- och kassaservice. ärtillgängligheten av post- och kassaservice ojämn för dem som är synskadade.De synskadade skall ha garanti för att kassaservicen skall vara tillgängligoch användbar. fungerar detta på ett godtyckligt och ojämnt sätt. Detgäller i alla geografiska områden, men tenderar till att vara något värre istörre orter.Post- och rollVi noterar med tillfredsställelse ett visst förtydligande avrollfördelningen mellan ochKonkurrensverket. Vi menar dock att deras roller ytterligarebör förtydligas. Post- och uppgift skall vara attfölja utvecklingen på postområdet, bevaka att postservicenfyller samhällets behov, meddela tillstånd och sluta avtal.Konkurrensövervakning och andra åtgärder för att främjakonkurrensen på postområdet är uppgift.Posten AB:shuvudinriktningDet förslag till huvudinriktning för somutredningen föreslår och som innebär att Posten skall erbjudarikstäckande post- och kassaservice är bra, men alltförbegränsande. Ett modernt postföretag måste ges möjlighetenatt följa kunderna såväl inom som utom landet. Därför börPosten ges möjlighet att bedriva verksamhet utanför landetsgränser och då företrädesvis i . Posten i måstefölja den internationella utvecklingen och i detta ligger ettbehov av att investera i internationella nätverk och allianser.Det är också viktigt för posten att i vissa situationer hamöjlighet att gå i ett delägarskap med andra postoperatörerbåde i och utanför landet.Posten AB:s bolagsordning medger en verksamhet av kassaservice,betalningsförmedling och vissa värdepapperstjänster, men hindrar bolaget attbedriva fullskalig bankverksamhet. Postnätet och betalningsförmedlingsnätethör nära samman och enligt vår uppfattning är det viktigt att inte begränsas alltför mycket i sin utveckling.Statsmakternas styrning avPosten ABEnligt utredningen skall regeringen som ägare av Posten ABsätta upp tydliga mål och riktlinjer för verksamheten.Ägarens, styrelsens och verkställande ledningens roller samtfördelningen av ansvar och befogenheter skall klarläggas. Vivill kraftigt understryka detta behov av tydlighet. Dettaberoende på Postens karaktär som företag som måstekombinera krav på samhällsnytta med stort krav pålönsamhet. Dessutom är Posten utsatt för stark konkurrenssamtidigt som man är en dominerande aktör på mångamarknader.I proposition 1995/96:218 om ändringar i postlagen beskrivs att deekonomiska krav ägaren ställer på Posten skall möjliggöra en stabilekonomisk utveckling av verksamheten och tillgodose stabil ekonomiskkapitalavkastning och förmögenhetstillväxt. De ekonomiska kraven skallfastställas efter samråd med styrelse och ledning. Det menas att bl.a. följandefinansiella faktorer bör ingå:- Finansiell risk, t ex soliditet och räntetäckningsgrad.- Lönsamhet, avkastning på eget och sysselsatt kapital.- Utdelning på det kapital ägaren binder i verksamheten.Det påpekas vidare att en av utgångspunkterna för staten somägare är att erhålla avkastning på det egna kapitalet.Regeringen gör bedömningen att postkoncernens finansiellastyrka måste utvecklas gynnsamt innan någon utdelning kangöras till ägaren. Företagets mål skall anses vara att skapa enlångsiktig tillväxt av det egna kapitalet samt att nå ensoliditet som medger utdelning.En viktig omständighet som bidragit till att postkoncernen ännu inte nåttönskat soliditetsmål är att det gjordes felaktiga bedömningar av postensbolagisering. Den nivå på soliditeten som ansågs rimlig vid postkoncernensbolagisering fastställdes till . Verkligt utfall blev per 1994-12-31.Den låga soliditetsnivån beräknas bl.a. bero på att kapitalvärdet avpostverkets pensionsåtagande om bokfördes i sam-band med bolagiseringen.Den skuld som dessa utgör till personalen förkommande pensioner måste därför anses som en skuld som ägaren, staten,måste känna största ansvar för. Mot bakgrund av detta bör beslutaatt ge regeringen i uppdrag att i avtal med och i direktiv tillbolagsstämma beakta den skuld som har, i form av personalenspensionskrav, i kommande avkastningskrav. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att servicen i glesbygden inte får försämras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Posten skall ges möjligheter att arbetainternationellt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de synskadades problem,4. att hos regeringen begär en utredning av Postensmöjligheter att bedriva bankverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Posten kan vara delägare i andra postbanker iandra länder,6. att begär att regeringen i avtal med och idirektiv till bolagsstämma beaktar den skuld som har, iform av personalens pensionskrav, i kommande avkastningskrav.