mot · GK02Fi808 · 1996-10-07 00:00:00 — Forskning kring offentlig upphandling BakgrundDen offentliga upphandlingen uppgår i till istorleksordningen , vilket motsvarar ca20-25 % av den totala upphandlingen inom näringsliv ochförvaltning/myndigheter. Om även olika typer av merkonsumentinriktade inköp läggs in i den totalainköpssumman för ett land, uppgår dessa samladeekonomiska belopp till betydligt större tal än den totalabruttonationalprodukten i landet (se t.ex. Pyramid ofPurchases, Hoagland et al, 1990).Inköpsadministrativakostnader och effekterDe administrativa kostnaderna, för att hantera inköpsbeslut,uppgår enligt olika undersökningar (se t ex 1996) tilli storleksordningen av inköpsvärdet. Dessaerfarenheter överensstämmer även med amerikanskaundersökningar (delvis opublicerade data från 19 olikabranscher från CAPS) som anger liknande värden.För att effektivisera denna process finns i tillgång tillelektronisk handel för offentlig upphandling. Toppledarforums ansats till detsvenska projektet elektronisk handel har redovisat ett belopp på drygt 6miljarder SEK som en årlig administrativ besparing. Detta skulle motsvaramer än kostnadseffekt, att jämföra med en totalkostnad på max förandra sektorer. Underförstått måste således även andra besparingseffekter äninköpsadministration inrymmas i det prognostiserade beloppet frånToppledarforum.Det anses att den offentliga upphandlingen i har oerhört mycketstörre kostnader än i andra jämförbara länder, t.ex. . Oavsett vilket, såhar Toppledarforum även uttalat möjligheter till andra effektivitetsvinstersom kan uppskattas till kanske av hela det upphandlade beloppet, dvs.flera . Det är alltså stora belopp som kan inbesparasgenom ökad effektivitet inom offentlig upphandling.Besparingar i inköpsverksamhet har också den positiva egenskapen att deinte bara utgör engångseffekter. Besparingarna återkommer med samma ellerhögre belopp år genom ett ändrat beteende av de olika intressenterna.Det är dessutom så att fokusering på ökad professionalism skapar merstringens i upphandlingsverksamheten. Detta leder i sin tur till störreaffärsmässighet i hanteringen och kontakten med leverantörerna ochinternkunderna, till minskad byråkrati samt t.o.m. till en ökad demokratiskprocess, bl.a. genom att upphandlingsbesluten i sina delar kan decentraliseras.Sådana effekter skapar högre kvalitet på upphandlade varor och tjänstergenom att de bättre överensstämmer med brukarens behov. Vidare uppnåsockså snabbare flöden och en positiv och stimulerande uppgradering avenskilda personers och decentraliserade enheters arbetsinnehåll.Handläggande personal och enhetschefer eller motsvarande som hanteraroffentlig upphandling inom kommuner, landsting och olika statligamyndigheter hanterar en allt viktigare funktion och innehar en vida svårareroll . I både besparingstider och ökad europeisk integrering krävsprofessionalism, utveckling, inre och yttre gränsöverskridande verksamhetoch ett modernt kommersiellt vedertaget agerande. Inom t.ex. industrin har enbetydande uppgradering av funktionen gjorts , vilket tydligtmärks såväl inom som utom det enskilda företaget.Ökad professionalism kan, med erfarenheter från olika industrisektorer i ettflertal länder, åstadkomma betydande kostnadseffekter. I storleksordningenkan , eller ända genomsnittlig kostnadsminskning uppnåsöver en period och i form av återkommande årliga besparingar.ForskningsbehovForskningen inom offentlig upphandling är fortfarandemycket begränsad och outvecklad både till innehåll ochomfattning. Genom att satsa på ökad kunskap i form avtillämpad forskning, skulle effektiviseringsvinster inom ettflertal områden som rör offentlig upphandling kunnaåstadkommas. Några exempel kan förtydliga vad vi menar:Ett område, som redan berörts, är kommersiella tillämpningar av effektersom uppstår genom utvecklingsarbetet inom elektronisk handel.Ett annat område utgörs av konsekvenser i form av effekter som uppstårgenom behov av ökad leverantörsintegration (partnering-avtal genom olikaallianser). Relationsspecifika investeringar mellan kund och leverantör blir ipraktiken omöjliga om grundinvesteringen måste kalkyleras som avskriven påett par års sikt.EU-direktiven och den svenska tillämpningen, genom lagen om offentligupphandling, , och dess tolkning, skapar ett flertal oklarheter på dettaviktiga område. Detta leder olyckligtvis till onödiga kostnader för samhälletoch ett sämre produktutbud.Ändrade styrkriterier, genom nya organisationsstrukturer inom förvaltningoch myndigheter, behöver utvecklas som en följd av internationaliserings-strävanden och krav på ökad effektivitet även inom förvaltningen ochmyndigheterna.Kunskaperna om dessa förutsättningar är otillräckliga.FinansieringI regeringens proposition 1996/97:5 Forskning och samhälletalas om forskning inom den offentliga sektorn. Dock nämnsaldrig forskning rörande offentlig upphandling. Inom ramenför detta område bör även forskning om offentligupphandling ingå. Med krav på en 50-50-delfinansiering från det enskilda forskningsprojektet, bör ettantal viktiga och intressanta projekt kunna initieras inomkort i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att initiera forskning kring offentlig upphandling.