mot · GJ02U29 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av skr. 1 InledningEnligt artikel N.2 skall enregeringskonferens sammankallas 1996 för att se över vilkabestämmelser i detta fördrag som skall förändras. har förberetts av en s.k. reflektionsgrupp. Densvenska konstitutionsutskott har uttalat attregeringen i en skrivelse till börredovisa såväl uppläggningen av förberedelserna införkonferensen som ställningstaganden i olika sakfrågor.Regeringen har uppenbarligen varit besvärad över att geoppositionspartierna denna möjlighet till inflytande påregeringens arbete.Vid regeringskonferensen är det medlemsstaternas regeringar somsammanträder och fattar beslut enhälligt - varje land har således en formellmöjlighet att utnyttja en vetorätt. Denna möjlighet bör på ett aktivtsätt använda, inte minst för att leva upp till olika löften som gavs frånregeringshåll inför folkomröstningen.Regeringskonferensens resultat skall ratificeras av varje enskiltmedlemsland, enligt dess interna regler, genom folkomröstning ellerparlamentsbeslut. är exempel på medlemsland som kommer att hafolkomröstning om det blir ytterligare suveränitetsavgivelse. Naturligtvis ärdet också av avgörande betydelse att utträdesrätt ur unionen införs i traktatet- detta utgör ju grunden för självständighet och kommande generationersmöjlighet att själva välja vilken väg man vill ta. Väsentligt i dettasammanhang är också att goda samarbetsformer garanteras dem som skullevälja att utträda ur unionen. de grönas främsta och viktigastekrav inför IGC ?96 är att sluthållning till regeringskonferensensresultat skall avgöras i en folkomröstning, att en traktatsfäst utträdesrättinförs och att land som väljer att utträda skall kunna ingå annatsamarbetsavtal med EU.Den skrivelse inför regeringskonferensen , som regeringen nuredovisar, innehåller motstridiga målsättningar, negligering av stora problemsamt en närmast ointresserad inställning till den stora majoritet av svenskafolket som är kritisk till det svenska medlemskapet i EU.Skrivelsens innehåll är dessutom av den arten att man måste ifrågasättaregeringens inställning till demokrati, folkvälde och människors rätt tilldelaktighet. Sålunda förordar regeringen en linje som medför att enkommande regering efter ett demokratiskt val till det nationella parlamentetär upplåst för överskådlig tid.Skrivelsen visar att regeringen inte är att beredd flytta fram de svenskapositionerna, t.ex. beträffande miljöpolitiken, trots vidlyftiga löften om dettainför såväl folkomröstningen som EU-parlamentsvalet. Regeringen avser inteens att driva frågan om en gemensam lägsta energi- och koldioxidskatt, vilketmåste betraktas som synnerligen anmärkningsvärt. Man är inte villig att drivaatt EU-systemet ges möjlighet att utnyttjas för miljöns bästa genom att lägstabindande miljöskatter skall uppfattas som miljöfråga och därmed kunna tasmed majoritetsbeslut. Man är inte heller villig att driva frågan om varje landsgenerella och självständiga rätt att ställa hårdare miljökrav, trots löften frånstatsministern inför parlamentsvalet.Regeringen har inte tagit intryck av att socialdemokratiska EU-kritikerhade stora framgångar i parlamentsvalet. Den s.k. Theorin-listans krav ochönskemål negligeras nästan helt. Sålunda avser regeringen inte att stödja förslag att regeringskonferensens resultat skall underställasmedborgarnas bedömning i nationella folkomröstningar.Miljöpartiet de grönas uppfattning ligger fast. Vi anser bl.a.- att bör lämna EU främst p.g.a. demokratiska, sociala,ekonomiska och näringspolitiska skäl,-- att deltagande i med kraft måste avvisas,-- att skall stå fritt från ,-- att en folkomröstning bör hållas efter regeringskonferensen.-Vi avser att, tills dess att lämnat EU, arbeta för attgöra det nuvarande medlemskapet i unionen så drägligt sommöjligt. Nedan analyserar vi därför regeringens skrivelseavsnitt för avsnitt samt ger våra förslag till förändringar ochframflyttade positioner.2 Förberedelsearbetet införregeringskonferensen 1996Regeringen anger i sin skrivelse att det förberedande arbetetinför regeringskonferensen löpande har redovisats i , där även samråd sägs ha förekommit, samt iutrikes- och konstitutionsutskotten. Vidare har regeringentillkallat en parlamentarisk kommitté med uppdrag att delsgenomföra "kvalificerade utredningar" kring frågor somväntas komma upp på regeringskonferensen, dels "stimuleraden offentliga debatten".Miljöpartiet de gröna ifrågasätter regeringens vilja att samråda medoppositionen, "stimulera den offentliga debatten" och genomföra"kvalificerade utredningar". Vi upplever tvärtom att regeringen gjort allt föratt lägga locket på EU-debatten och snarare skapa argumentation för en redanintagen hållning än via öppen och kritisk analys skapa en bredare bild avförhållandena.EU-kommitténs arbete, som kom igång först , har förhalats såatt en folklig debatt inför regeringskonferensen inte hunnits med.Ordförandeskapet i har dessutom styrt såväl hearingar somutredningar i EU-positiv riktning. Vid hearingen om säkerhetspolitikenrepresenterades t.ex. fredsrörelsen av en av de få i denna rörelse som ärpositiv till EU-konceptet. skall nu besluta om denna skrivelse somlägger fast principer i ett antal för medborgarna och landet avgörandeframtidsfrågor utan att den föregåtts av den utlovade genomgripande folkligadebatt som skulle initiera.Samrådet med har inte förekommit av den art och grad att detkan kallas "samråd" mer än i några få frågor. Inte ens regeringens främstakrav inför regeringskonferensen (sysselsättningsunionen) har på allvardiskuterats i , vilket inte minst och hårtkritiserat. de gröna har dessutom tagit upp kritik mot den svenskerepresentanten i reflektionsgruppen för undanhållande av vad som verkligenskett i reflektionsgruppen. Representanten har dessutom redan markerat ensvensk hållning i en rad frågor utan att vare sig ledamöter ellermedborgarna varit delaktiga.Vi kan konstatera att regeringspartiet och dess främsta samarbetspartnercenterpartiet båda har intresse av att EU-debatten förs så lågmäld som möjligtp.g.a. den interna splittringen i frågan. Totalbilden visar hur det EU-positivaetablissemanget uppvisat tendenser som knappast bör känneteckna endemokrati som bygger på öppenhet och folkstyre.3 Övergripande svenskamålsättningarDet avsnitt i skrivelsen som redovisar regeringensmålsättningar utgör en motsägelsefull läsning.Motsättningarna i olika målbeskrivningar äruppseendeväckande.3.1 SysselsättningRegeringen hävdar, fullt riktigt, att arbetslösheten inom EUdriver fram den hopplöshet och de antidemokratiskatendenser som fått växtkraft i dagens . Man hävdar att"arbetslösheten är ett hot mot ekonomisk och social stabilitetoch ytterst mot vårt demokratiska styrelseskick". Tidigarehar regeringen hävdat att den inre marknaden skulle medförasänkt arbetslöshet - ett huvudargument inför beslutet omEES-avtalet. Så har inte blivit fallet - tvärtom ökar nuarbetslösheten i länder som t. ex. Tyskland.Trots denna insikt är regeringen villig att acceptera en i unionencentralstyrd ekonomisk politik där arbetslösheten har en underordnad roll.Även i det rent konkreta utgör regeringens ställningstagande direktamotsättningar. Regeringen hävdar att "EU:s ambitioner måste vara lika högaför sysselsättningen som för den finansiella stabiliteten". Trots detta villinteregeringen föra in sysselsättningskravet i EMUS:s regelverk.Miljöpartiet - liksom en växande skara ekonomiska och politiska bedömare- motsätter sig ett svensk deltagande i . Medlemskap i gör engemensam ekonomisk politik nödvändig och förmassarbetslöshet, ökande klyftor och minskat inflytande för medborgarna.3.2 MiljönRegeringen anger att "miljöhänsyn bör slå igenom påsamtliga politikområden". På ett annat ställe anges att EU:shandelspolitik "bör präglas av en strävan mot ökadfrihandel". Dessa två fraser är helt motstridiga, vilket bl.a.hela den internationella miljörörelsen är överens om.Frihandelsprincipen medför nämligen att länder inomunionen inte ges den generella rätten att gå före och ställahögre miljö- och hälsokrav på produkter än vad andra länderinom EU har eller vad EU gemensamt beslutat vara högstatillåtna krav. Det är förödande för dynamiken på marknadenatt inte länder ges generell rätt att ställa högre krav påprodukter.Inför valet till skrev statsminister i endebattartikel i att den socialdemokratiska regeringen "aldrig geravkall för enskilda länder att gå före med strängare miljökrav". Regeringenhar inte i någon förhandling i EU-sammanhang drivit den linje somIngvar ger uttryck för, dvs. att varje land skall ha rätt att ställahårdare krav på varor, t.ex. vad gäller kemikalier, bilavgaser,livsmedelstillsatser etc. Regeringen har möjlighet att leva upp till sina löften isamband med regeringskonferensen - men så blir inte fallet enligtregeringens skrivelse.Denna fråga tas inte upp trots att den ligger väl i linje med regeringensuppfattning om att det är vardagsfrågor som berör medborgarna som bör tasupp under konferensen. "Enskilda länders rätt att gå före med strängaremiljökrav" är dessutom den samlade miljörörelsens främsta krav när detgäller miljöpolitiken inom EU.3.3 Effektivare beslutsordningRegeringen säger sig vilja uppnå en "sammanslutning avsjälvständiga stater till vilken medlemsstaterna i vissa fallöverför beslutsbefogenheter". Denna målsättning ärsynnerligen motsägelsefull.Självständighet innebär nämligen att medborgarna i fria val i densjälvständiga staten kan välja att ta tillbaka beslutsrätten till det egnaparlamentet. I annat fall är självständigheten synnerligen tidsbegränsad; d.v.s.en regering kan överföra beslutsrätt till EU:s institutioner, men en senare valdregering kan inte återföra beslutsrätten. Då återstår ingen självständighet.Regeringen avser uppenbarligen inte att under regeringskonferensen ta uppfrågan om medborgarnas rätt att i nationella val ta tillbaka beslutsrätten.Införandet av enhetsvaluta och avskaffandet av kronan är exempel på detta.3.4 Utvidgning av EURegeringen anser att en utvidgning av EU skulle "stärkafreden, välståndet och samhörigheten för alla folk".Trots denna plakatfras för regeringen inte något resonemangom inträde i EU. Regeringen väljer dessutom attinte analysera följderna av att en gemensam säkerhets- ochförsvarspolitik genomförs inom EU och hur detta kanpåverka relationerna inom ; då främst relationerna EUoch Ryssland.Utvidgningen skall, enligt regeringen, ske utan att ansökarländerna skall fånågon delaktighet i regeringskonferensen. Detta är olyckligt, eftersom debeslut som tas på konferensen kan komma att omfatta en miljontals männi-skor som på detta sätt inte ens får delge den beslutande regeringskonferensensina synpunkter. menar att ansökarländerna skall ges närvaro-och yttranderätt samt att regeringskonferensen slår fast att de länder somväljer att gå väg skall erbjudas goda samarbetsavtal.3.5 Utrikes- och säkerhetspolitikRegeringen slår fast att man vill "verka för en effektiviseringav EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik".Samtidigt klargör man att EU bör vara en sammanslutning avsjälvständiga stater. Något mindre självständigt än att intesjälv som nation kunna ha en egen identitet gentemotomvärlden lär vara svårt att finna. Regeringen anammartanken på en slags EU-president - ett utrikes- ochsäkerhetspolitiskt språkrör för hela EU, vilket självfalletkommer att medföra att den nationella identiteten kommer atturholkas i internationella sammanhang. kommerdärmed att försvinna än mer från den internationella scenen,än vad som annars tvingas fram av EU:s regelverk.Regeringen hävdar också att man vill ge upp vetorätten utom i frågor avvitala utrikes- och säkerhetspolitiska intressen, vilket naturligtvis inte gårihop med tanken på frivilligt samarbete mellan självständiga stater. Ettuppgivande av vetorätten av en regering eller en riksdag kan inte tas tillbakaens efter ett riksdagsval där en majoritet av svenska folket kräver återfördvetorätt.3.6 BarnkonventionenRegeringen tar inte upp frågan om ochdess införande i EU-sammanhang. de grönamenar att är ett centralt och viktigtdokument som bör införas i unionsfördraget.4 Demokrati, öppenhet ochinsynRegeringen anger i detta avsnitt att öppenheten inom EU börstärkas och att svensk offentlighetsprincip bör gälla även förEU-institutionerna. svävar regeringen på måletnär det gäller det svenska kravets styrka. Istället för att krävaatt svenska medborgare inte skall få sämre insyn ibeslutsprocessen, om/när beslut flyttas från nationell nivå tillEU-nivå väljer regeringen en försiktig hållning.Ministerrådets sammanträden bör vara offentliga (i störreomfattning ), protokoll bör vara tillgängliga förallmänheten (i vilken utsträckning anges inte), offentlighetbör bli utgångspunkt för verksamheten i institutionerna(vilka undantag som skall accepteras nämns inte). Huruvidaoffentligheten skall gälla rätten för statsråd att offentliggörahur samtliga länders ministrar röstar framgår inte avregeringens skrivelse. Regeringen tar inte upp frågan ommeddelarskydd, vilket är en central del av den svenskaoffentlighetsprincipen.När det gäller ministerrådets förankring i de nationella parlamenten hävdarregeringen att arbetsformerna bör reformeras; med detta avses troligen atttidsplanen för ärendebehandling skall förskjutas. En sådan tidsförskjutning ärvälkommen, men ökar knappast det nationella parlamentets reella inflytandeöver besluten. Regeringen avser således inte att driva kravet på attparlamenten skall ges ökat inflytande över ministerrådets beslut, vilket voreen rimlig demokratisk förankring. Regeringen väljer att inte nämna det slutnaCoreper, i vilket icke politiskt valda tjänstemän representerar länderna.Regeringen anger att "folkrörelser och föreningsliv har stor betydelse förden demokratiska processen" och knyter därmed an till den deltagandedemokrati som utvecklats i flera nordiska länder. Att stärka folkrörelsers ochföreningars möjlighet att påverka stärker EU:s demokratiska legitimitet,enligt regeringen. Tyvärr undviker regeringen att analysera den avgörandemotsättningen mellan deltagande demokrati och EU-konceptet - istället fallerman också här offer för plakatfrasernas frestelser.Miljöpartiet menar att avståndet mellan beslutsfattare och de som rörs avbesluten ökat i och med det svenska medlemskapet i EU och att avståendetkommer att öka än mer om EU utvidgas. Om en stor del av lagstiftningen intekan påverkas av det nationella parlamentet får medborgarna svårare attpåverka politiska beslut. Även folkrörelser som miljörörelsen, fackligaorganisationer, djurskyddsorganisationer etc. får svårare att påverka eftersompåverkan av nationella politiker blir näst intill meningslös. Vid en utvidgningkan boende i komma att representeras av 15 av ca 700 EU-parlamentariker som det svenska inflytandet i ministerrådet blir alltmindre. Den deltagande demokratin kommer därmed att urvattnas, vilket ärett hot mot grundläggande värden i vårt samhälle.För att motverka försämringen av den deltagande demokratin bör densvenska hållningen inför regeringskonferensen vara följande:- De nationella parlamenten skall ges rätt att medverka i EU:sbeslutsprocesser genom att få initiativrätt och kunna lägga fram förslagtill EU-regler.-- Parlamenten, deras EU-nämnder e.dyl., bör rekommenderas varabeslutande inför ministerrådsmöten.-- Större länder inom EU skall inte ges ökat rösteantal i ministerrådet utanförhållandet skall vara som . Varje steg som ger kommissionenkaraktär av regering och rådets ordförande karaktär av statschef skallSverige motsätta sig.-- bör ges viss lagstiftningsrätt endast när det gällerminiminormer för mänskliga rättigheter samt skydd för hälsa och miljö(inkluderat ett lägsta golv för ekonomiska styrmedel för att bekämpagränsöverskridande miljöpåverkan).-- Det slutna Coreper ersätts med en parlamentariskt förankradförberedelseprocess. Så länge Coreper finns kvar bör ländernarepresenteras av vald ledamot i de nationella parlamenten.-- Svensk offentlighetsprincip skall ovillkorligen införas i EU-institutionerna och får inte urholkas genom vidgade sekretessregler.-- Svensk meddelarfrihet skall gälla även EU-institutionerna.-5 JämställdhetRegeringen anger att den avser att driva frågan om jämlikhetmellan man och kvinna. Dock ges inga som helst konkretabesked om vad regeringen i sak avser driva och vilka kravsom ställs. Den har inte visatframfötterna när det gäller jämställdhetsfrågor i EU-sammanhang. De regeringsdelegationer som från olikadepartement besökt domineras mycket kraftigtav män. I reflektionsgruppen representerades av enman, liksom i Coreper.För att komma tillrätta med de stora bristerna när det gäller jämställdhetmellan könen anser de gröna att regeringen bör ställa följandekrav:För att uppnå grundläggande jämlikhet inom EU-institutionerna börSverige under regeringskonferensen driva kravet på könskvotering.6 EU:s utvidgningRegeringen anger att utvidgning av EU är den mest centralafrågan för regeringskonferensen och avser inte att ställa kravpå kraftigt förändrade jordbrukssubventioner före enutvidgning.Trots att regeringen beskriver EU som hela diskuteras inteRysslands ställning. Regeringen hävdar att en utvidgning med en fri marknadför kapital, tjänster, varor och arbetskraft gynnar ekonomin. Däremot görsingen analys om huruvida dessa friheter har gynnat ekonomin och höjtsysselsättningen i de länder som redan är medlemmar i motsätter sig inte att de länder, som efter demokratiskt välförankrat beslut, vill ta steget in i EU skall vara välkomna.Regeringen anser inte att de länder som ansökt om medlemskap skall fådelta som observatörer med yttranderätt under regeringsförhandlingarna, trotsatt dessa länder kan komma att omfattas av de beslut som tas. Miljöpartietuppfattar detta som en inbjudan med armbågarna.För att en rimlig utveckling skall kunna uppnås måste EU:sjordbrukspolitik förändras från grunden innan nya stater och derasjordbrukare blir beroende av det bidragssystem som hela EU:splanekonomiska jordbrukspolitik bygger på.Inför regeringskonferensen anser att regeringen bör ställaföljande krav:- De länder som sökt om medlemskap bjuds in till regeringskonferensenmed yttranderätt.-- Jordbrukspolitikens subventions- och bidragsmönster förändras kraftigtinnan EU utvidgas och fler jordbrukare blir beroende av den närmastabsurda politik EU driver på detta område.-- Att kräver att samtliga länder i , antingen de söktmedlemskap i eller inte, garanteras andra samarbetsformer änmedlemskap.-7 Tillväxt, sysselsättning,inre marknad, miljöfrågorm.m.7.1 SysselsättningUnder denna rubrik i skrivelsen låter regeringen förstå attekonomisk tillväxt och sysselsättning hänger ihop - baratillväxten ökar skapas jobb, tycks regeringen mena. Dettastrider mot internationella kunskaper - ekonomisk tillväxtleder inte längre med automatik till fler jobb. I t.ex. Tysklandökar nu arbetslösheten trots en relativt hög tillväxttakt.Regeringens stora fråga under regeringskonferensen skall vara en s.k.sysselsättningsunion. Vad som menas med detta går inte att utröna avskrivelsen. Regeringen anser emellertid att ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitiken bör föras i fördraget. ifrågasätteremellertid om detta skulle medföra något nytt eftersom sysselsättningsfråganredan tas upp i och de flesta enskilda EU-länder redan harsysselsättningsmål. Det enda vi med klarhet ser är att det inte leder till lågarbetslöshet.Det nya avsnittet om sysselsättningen skall, enligt regeringen, innehållagemensamma mål, gemensamma procedurer och ett gemensamt åtagande attfölja vissa principer för sysselsättningspolitiken. ställer sigmycket frågande inför detta: Hade socialdemokraterna drivit samma linje omdet varit en borgerlig regering som låst fast vid att följa principer omökad lönespridning, urholkad arbetsrätt och subventionerade hemarbeten?Miljöpartiet motsätter sig överstatliga principer för sysselsättningspolitikeneftersom dessa principer inte kommer att kunna rubbas i de enskilda ländernaäven om medborgarna efter ett val väljer en annan politik. Vi är dessutomutomordentligt oroade över de principer för att minska arbetslösheten somkan komma att beslutas. Istället bör låg arbetslöshet ingå som en del av desamlade konvergenskraven för EMU.7.2 Den ekonomiska och monetäraunionenRegeringen avser inte att förändra innehållet i regelverket förEMU. Regeringen menar dessutom att de konvergensreglersom utgör en central del av EMU är "ett uttryck för vad sombör känneteckna en sund och stark ekonomi".Miljöpartiet de gröna anser att den gemensamma valutaunionen inte skallgenomföras. kommer ekonomier och samhällen i stortatt skilja sig alltför mycket mellan de olika länderna. Detta innebär bl.a. attrisken är stor att massarbetslöshet och företagsnedläggningar tilltar i deländer som har svaga ekonomier eller ekonomier i obalans. En gemensamvaluta innebär också att de olika länderna måste föra en centraliseradgemensam ekonomisk politik. Detta innebär i praktiken slutet för dendemokratiska tradition som vi känner i och övriga nordiska länder.Miljöpartiet motsätter sig ett svenskt deltagande i . EMU-projektethotar för svensk del att leda till att delar av näringslivet slås ut, fortsattochtilltagande massarbetslöshet, ökande ekonomiska klyftor och minskatinflytande för medborgarna. Svensk ekonomi får sämre förutsättningar attfungera bra om kronan ersätts med en europeisk enhetsvaluta. Detsammanhänger delvis med att svensk ekonomi i högre grad än övriga EUsammanhänger med ; kronan beror i hög grad på dollarns ställning.Delvis beror det på att svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad i fleraviktiga avseenden avviker från vad som är förhärskande i EU. Den egnavalutan, kronan, är en viktig stötdämpare dessa olikheter i vår omvärld. Taskronan bort blir påfrestningarna på företagen och arbetsmarknaden betydligtstörre. Det innebär att fler företag slås ut och att fler blir arbetslösa.Det är oerhört viktigt att budgetunderskottet upphör och statsskuldenminskas, det är av största betydelse att inflationen och räntorna hålls låga ochi paritet med vår omvärld, det är viktigt att kronans värde är stabilt ochutvecklas positivt. De fem konvergenskraven står därför inte imotsatsförhållande till en grön ekonomisk politik - tvärtom! Men denekonomiska politiken kan inte tillåtas bestå av enbart dessa fem krav.Tvärtom måste de underordnas övergripande sociala och miljömässiga målför den ekonomiska politiken. Vad gäller den svenska konvergensplanen såhar vi, tillsammans med och kds, en överenskommelse medregeringen att målen att minska arbetslösheten och att minska miljöskuldenska likställas med konvergenskraven för svensk del. Vi kräver nu attregeringen i regeringskonferensen ska arbeta för att konkretaarbetslöshetsmål och miljömål ska uppfyllas tillsammans med de femkonvergenskriterierna som finns med i Maastrichtfördraget.De steg tagit på vägen mot den monetära unionenförskräcker. Valutaregleringen avskaffades utan att ersättas med ettmodernare system för att upprätthålla en viss tröghet på den snabbt växandevalutamarknaden. Kronans knytning till EU:s valutasystem slutade med attden dåvarande borgerliga regeringen och socialdemokraterna medgemensamma krafter framgångsrikt pumpade in luft i kronan. Den bubblansprack efter katastrofala riksbanksränta. Det kostade det svenskafolket mångmiljardbelopp, fördjupad långkonjunktur, utslagning av företag,snabbt ökande statsskuld, hög arbetslöshet och minskade investeringar.Kritiken mot som sådant, och i synnerhet mot ett eventuelltsvenskt deltagande, ökar stadigt ifrån näringsliv och ekonomisk expertis.EMU har mycket stor betydelse för hela svenska folket och implikationernapå det svenska självstyret är stora. I praktiken skulle ett svenskt deltagande iEMU medföra att mycket stora delar av den ekonomiska politiken i iframtiden beslutas i och . I folkomröstningen om svensktmedlemskap i framfördes från främst socialdemokraterna löftet attomröstningen inte gällde eventuellt deltagande i - den frågan utlovadesavgöras i ett senare skede. Ett flertal länder i EU kommer att anordnafolkomröstningar om sitt eventuella deltagande i .