ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi608 · 1996-10-07 00:00:00 — Kommuners och landstings verksamhet Av finansplanen framgår att förutsättningarna för en stabilekonomisk utveckling för statsfinanserna är goda även omden höga statsskulden kan inge oro inför framtiden.Utvecklingen inom kommuner och landsting ger dockanledning till oro. Det finns flera skäl till detta. Ett är attkommunerna förlorade viktigt skatteutrymme undernedgångsåren . Ett annat är ökade kravinom äldrevård, socialtjänst och utbildning och ett tredje ärsvårigheterna att genomföra reella produktivitetsökningar itakt med t.ex. industrin i en verksamhet som i så hög gradsom den kommunala präglas av mänskliga insatser, vård ochnära kontakt med ungdomar, äldre och människor med behovav stöd i svåra situationer. Slutligen innebär de nominelltstabila, men realt minskade statsbidragen till kommuner ochlandsting på lång sikt att en viktig del av kommunernassamhällsekonomiska utrymme urholkas.Prognoserna för den kommunala konsumtionen har måst revideras nedåtsedan vårpropositionen lämnades. De rapporter, som lämnas från flerakommuner tyder på mycket allvarliga ekonomiska problem, som kommu-nerna tvingas möta med vikariestopp, inköpsstopp och andra omedelbara åt-gärder oavsett man bedrivit ett mycket omfattandebesparingsarbete.Det s.k. basalternativet för den kommunala sektorns utveckling redovisarett minskat utrymme för konsumtion med i genomsnitt nära enprocent . Med hänsyn till den stora olikhetenmellan olika kommuner är risken stor för betydligt större minskningar inomden kommunala konsumtionen i flera av kommunerna. Därtill kommer denoro många kommuner känner för att bilden kan vara än mörkare än den, somframgår av prognosen. ökar kraven på kommunerna. Denförändrade sjukvården måste mötas av ökade insatser för omvårdnad iprimärkommunerna, behovet av god utbildning ökar och de allra äldstas andelav befolkningen fortsätter att öka.Den kommunala sektorn är av så grundläggande betydelse för välfärd ochjämställdhet mellan kvinnor och män att det krävs en grundläggandediskussion om dess möjligheter och finansiella utrymme inför 2000-talet.Behovet förstärks av kommunernas stora betydelse för sysselsättningen. Dedramatiska besparingarna inom landstingen har betytt omfattande uppsäg-ningar av främst kvinnliga anställda och de mer eller mindre konsekventavikariestopp, som finns i flera kommuner har spätt på den stora arbets-lösheten.Vi menar att det är angeläget att en djupare analys av den kommunalasektorns finansiella situation och långsiktiga förutsättningar kommer till ståndoch presenteras för . Detta underlättas av att HSU 2000 underhösten kommer att presentera sin utredning och därmed ge underlag till endiskussion om resursbehovet inom vård och omsorg. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en fördjupad analys av de långsiktiga ekonomiskaförutsättningarna för kommuners och landstings verksamhet.
mot · GK02Fi610 · 1996-10-07 00:00:00 — Överföring av medel från arbetsmarknadspolitiken till kommuner och landsting görs nedskärningar på välfärdens kärnverksamheterinom vård, omsorg och skola på ett ofta oacceptabelt sätt.Människor tvingas ut i arbetslöshet eller så får ungamänniskor inte jobb, som viktigt arbete inte blirutfört.Staten gör stora insatser på arbetsmarknadspolitikens område ochbetalar KAS och a-kassa. En del av åtgärderna riktas till att skapa tillfälligsysselsättning i kommuner och landsting, men då till arbetsuppgifter som intenormalt ska konkurrera med "ordinarie" arbete.Denna rundgång kan ibland bli ganska absurd. Det kan varaklokt att istället för arbetsmarknadspolitiska åtgärder skicka pengarna direkttill kommuner och landsting. Det torde också minska kostnaderna på a-kassa,KAS och socialbidragen. Den totala arbetslösheten kan på så vis sänkas ochför samhället viktiga tjänster kan utföras inom ordinarie verksamhet.Liknande åtgärder har redan skett på utbildningsområdet. Utökningen påkomvux har åtminstone delvis finansierats genom neddragning på arbets-marknadspolitiska åtgärder. Det är enligt vår mening en klok politik.Att minska på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och istället öka statensbidrag till kommuner och landsting kan emellertid medföra att den öppnaarbetslösheten på kort sikt ökar något - trots att den totala arbetslöshetenminskar. Det beror dels på att en del kommuner och landsting kan komma attanvända delar av resurstillskottet till att förbättra sitt finansiella sparande, ochdels på att arbetsmarknadsåtgärderna kan vara billigare än många ordinariejobb. Men på lite bör ändå åtgärden kunna medföra positivaeffekter på samhällsekonomin som uppväger dessa kortsiktiga nackdelar.Vi anser därför att åtgärden närmare bör analyseras av regeringen för atteventuellt kunna ingå i den kommande vårpropositionen om den ekonomiskapolitiken och beräkning av utgiftstak m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överföra medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillbidraget till kommunsektorn.
mot · GK02Fi7 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:17 Skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall Den genomförda allmänna fastighetstaxeringen avsmåhus har visat på stora brister i det nuvarande systemet.Många fastighetsägare har fått orimliga höjningar av sinataxeringsvärden. Fastighetsskatten har på grund av ökattaxeringsvärde och höjd skatteandel blivit en alltmer kännbardel av boendekostnaden.Sänkta räntekostnader som en följd av den framgångsrika ekonomiskapolitiken har en mycket stor inverkan på boendekostnaderna. Det är viktigtatt saneringen av den svenska ekonomin fortsätter så att räntorna kan sänkasytterligare.Det går emellertid ej att generellt dra slutsatsen att sänkta räntekostnaderjämnar ut effekten av ökade taxeringsvärden. Vissa permanentboenden harfått mycket höga taxeringsvärden på grund av att vissa fastighetsförvärv harskett till mycket höga priser.Spekulationer vid försäljning av attraktiva fritidshus har fått bli norm förframräknandet av taxeringsvärden för permanentboende. Konsekvenserna bliratt vissa permanentboende drabbas av så höga värden att de inte kan bo kvar.Försäljningar tvingas fram på ett sätt som vi inte kan acceptera. Därför måsteden av regeringen utlovade översynen komma fram till beslut om omtaxeringav vissa orimligt höga taxeringsvärden.I prop 1996/97:17 föreslås en tillfällig skattereduktion för fastighetsskatt ivissa fall.Det är ett sätt att akut lindra de mest extrema fallen.Jag anser att detta inte är ett tillräckligt sätt att möta den felaktiga modellsom nu används för att fastställa taxeringsunderlaget. Lindringar måste till såatt människor på grund av de höjda värdena inte tvingas att flytta. I de mestutsatta områdena har markvärdet räknats upp till en alltför hög del avtaxeringsvärdet. Att halvera underlaget för markvärdet över en viss nivå, t.ex.300 000 kr, borde kunna vara ett tillvägagångssätt för att få rimligare höjningav fastighetsskatten. Detta skulle bli en enkel modell som ändå behåller"rättviseinslaget" genom att större tomter ger högre skatt.Jag anser att det nu är dags att byta system för beskattning avpermanentboendet. Högre reavinstskatter vid försäljning är en väg att välja.Priset på fastigheten vid köpet kan också utgöra underlag för att fastställafastighetsskatt i stället för ett beräknat taxeringsvärde. Parallellt medutvärdering av det nuvarande systemet bör regeringen pröva dessa helt nyamodeller för att få ett mer rättvist taxeringssystem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av det framtida taxeringsförfarandet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omtaxering.
mot · GK02Fi701 · 1996-10-07 00:00:00 — Många värmländska kommunalanställda har under dengångna sommaren lämnat Kommunalarbetareförbundetsedan organisationen tecknat kollektiva hemförsäkringar.Medlemmarna har blivit mycket upprörda över att de intehaft möjlighet att ställa sig utanför försäkringen, även om dehaft egna hemförsäkringar. De anser att fackorganisationengått för långt in i den enskilda medlemmens intressesfär ochhar valt att gå ur fackorganisationen i protest. hardebattens vågor gått höga beträffande kollektiva försäkringarbl.a. för och medlemmar.Frågan om kollektiva hemförsäkringar har tidigare tagits upp i motioner avbl.a. undertecknad och den har behandlats i ett flertal gånger ianledning av motioner och utredningar - till synes utan att entillfredsställande lösning uppnåtts.Frågan är också ett stridsäpple mellan olika försäkringsbolag, bl.a. pågrund av att de fackliga organisationerna i huvudsak väljer och tecknat ett 20-tal ramavtal med detta bolag, som står den fackligarörelsen nära.Förespråkarna för kollektiva försäkringar hävdar att även personer somannars inte skulle ha försäkrat sig blir försäkrade genom en kollektiv lösning.De som förespråkar frivilliga lösningar menar att varje individ själv måstefå välja vilket försäkringsbolag han eller hon vill anlita. Individens valfrihetär dessutom grunden för all sund konkurrens.För kollektiva sakförsäkringar av typen hemförsäkring, som tecknas avfackliga eller andra stora organisationer i en omfattning, som kan påverkaförsäkringsbranschens sunda utveckling, bör det vara ett oavvisligt krav attden avtalsslutande organisationen har inhämtat anbud från flerakonkurrerande försäkringsbolag.Det räcker inte heller med en eventuell reservationsrätt för den enskildemedlemmen vad gäller anslutningen till en kollektiv sakförsäkring. En sådanförsäkring bör baseras på en individuell anslutning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagändring i syfte attsäkerställa en sund konkurrens mellan olika försäkringsbolag vid tecknandetav kollektiva försäkringar,2. att hos regeringen begär förslag som innebär att kollektivsakförsäkring skall baseras på individuell anslutning.
mot · GK02Fi702 · 1996-10-07 00:00:00 — Flera fackförbund har tecknat kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar. I samtliga fall har manvalt att teckna sina försäkringar hos . Detta har skettutan anbudsförfarande. Andra bolag har inte givits tillfälle attvara med och konkurrera med vare sig pris eller innehåll iförsäkringen. har valt att stödja detfolkrörelseägda utan att veta om deras medlemmargynnas av detta. Detta är ett oansvarigt sätt att handskas medmedlemmarnas pengar och i allra högsta gradkonkurrenshämmande och stötande.Ännu mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknar kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågas. Detta måste ansesvara ett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skallnaturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar.Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därförvarit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. I t.ex.Livsmedelsarbetareförbundet har 160 personer lämnat förbundet av dennaanledning. Detta bryr sig de fackliga ledarna inte om. De anser sig veta "vadderas medlemmar behöver".Det visar på stort förakt att besluta i den här typen av engagemang överden enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över denenskilda människan blir större och större. Många frågar sig med oro vad somkommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivtbestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna baraen början?Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De som harhemförsäkringar i andra bolag får antingen betala dubbelt genom att sägaupp sina tidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgåkostnadsökningar. Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efterfackets nonchalans mot sina medlemmar.De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersomkollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till menför hela branschen.Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kollektiva hemförsäkringar.
mot · GK02Fi706 · 1996-10-07 00:00:00 — Kreditupplysningar är ett viktigt hjälpmedel för företag atthålla sina kreditförluster så låga som möjligt. Rätt användakan de minska antalet konkurser. Förfrågningar som sker avren nyfikenhet, utan affärsmässigt samband, skaparemellertid bara irritation och upplevs av den omfrågade somen kränkning av den personliga integriteten.Kreditupplysningsföretagens verksamhet regleras av kreditupplysnings-lagen. Lagen innehåller bl.a. regler om i vilka situationer uppgift om vemsom beställt kreditupplysningen skall lämnas till den omfrågade. Lagenskiljer på personupplysning och övriga kreditupplysningar. Personupplys-ningar är "upplysningar om annan enskild person än den som är närings-idkare eller annars har så väsentligt inflytande i viss näringsverksamhet attuppgift om hans egna förhållanden behövs för att belysa verksamhetensekonomiska ställning." Alla andra kreditupplysningar är övriga kreditupplys-ningar.När det gäller personupplysningar måste kreditupplysningsföretagen lämnaett skriftligt besked om vem som begärt upplysningarna till den omfrågade,s.k .beställaruppgift. Övriga kreditupplysningar behöver inte innehålla någonuppgift om vem som begärt informationen.En företagare som bedriver verksamhet under enskild firma, i handels-bolag eller aktiebolag har alltså ingen rätt att få reda på vem som begärtuppgifter om hans personliga ekonomiska förhållanden. Detsamma gällerstyrelseledamöter i aktiebolag.En ändring av kreditupplysningslagen så att även näringsanknutnapersoner har rätt att kräva beställaruppgift har många fördelar. En företagaresom får en sådan uppgift har möjlighet att rätta felaktiga eller missvisandeuppgifter direkt hos beställaren. Dessutom innebär det en möjlighet att lämnakompletterande uppgifter för bedömningen, vilket i många fall kan vara avstor betydelse både för den omfrågade och beställaren. skullesannolikt även antalet nyfikenhetsförfrågningar minska. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till beställaruppgift vid kreditupplysningar förnäringsanknutna personer.
mot · GK02Fi709 · 1996-10-07 00:00:00 — AP-fondernas placeringsrättAll erfarenhet talar för att det är kapitaltillgången och intearbetsrätten som är problemet för expansiva småföretag. Detär därmed en statlig angelägenhet att förbättra tillgången påriskvilligt kapital. Regeringen har inrättat en sjätteAP-fond med fri placeringsrätt i börsnoteraderiskkapitalbolag och en röstvärdesbegränsning på 30 %.Detta är gott och väl, men åtgärden torde knappast innebäraatt riskkapitalfrågan är löst.För att ytterligare öka kapitaltillgången bör fjärde, femte och sjätte befrias från procentsatsregleringen av innehav i visst bolag. Det börutredas om inte ett policypapper godkänt av på förslag avregeringen skulle räcka som styrmedel för staten. Därigenom skulle verk-samheten vid fonderna avregleras och avbyråkratiseras på ett konstruktivtsätt till båtnad för såväl staten som näringslivet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av fjärde, femte och sjätte .
mot · GK02Fi8 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:17 Skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall Fastighetsskatten för småhus uppgår till 1,7procent av taxeringsvärdet. Vid skattereformen 1991beräknades att fastighetsskatten på bostadshus borde uppgåtill av taxeringsvärdet för att uppnå neutralitet ibeskattningen. De extra som tillfördes fr o m1996 har endast motiverats av statsfinansiella skäl.Fastighetsskatten på bostadshus, och framför alltvärderingsprincipen, i dess nuvarande utformning har enligtvår mening betydande nackdelar.Fastighetsskatten som den nu är utformad innehåller flera problem. Basenför fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxeringsvärdet, som bygger på detuppskattade marknadsvärdet. Värdet på en fastighet bedöms efter vad andraliknande fastigheter i samma geografiska område sålts för . Det ger i vissa fall upphov till oacceptabla effekter. Särskilt harsådanaeffekter uppstått i attraktiva fritidsområden, bland annat i våra skärgårdar,därden bofasta befolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av attgrannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Det här problemet harblivit akut , då alla taxeringsvärden räknats upp somskattesatsen höjts från . Vi anser det inte acceptabelt attbofasta i attraktiva fritidsområden på det här sättet kan tvingas flytta frånsinahem.Ett annat problem med fastighetsskatten är sättet att värdera fastigheten.Miljöriktigt byggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingenoch höjer därmed taxeringsvärde och fastighetsskatt. Detta blir i praktiken enstraffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilket givetvis är det som minst avalltbehövs . Tvärtom borde en miljöriktig utformning av en fastighetpremieras skattemässigt.Regeringen föreslår i propositionen ett relativt krångligt system föråterbetalning av uttagen fastighetsskatt. Skattereduktionen utgår omskatteökningen är eller . Reduktionen är dessutombegränsad till högst per hushåll. Detta förslag ger, enligt vårmening, ingen varaktig lättnad utan skjuter bara problemet framåt i tiden.Fastighetsskattesatsen måste enligt vår mening istället sänkas och avskaffas. första etapp måste skattesatsen för bostäder återställas till 1,5 procentredan år 1997. Detta kan finansieras genom att riva upp beslutet omatt sänka stämpelskatten vid fastighetsskatt till den del detta avserfastighetsöverlåtelser . efter 1997 kan sänkningenfinansieras med höjda energiskatter inom ramen för den av oss föreslagnaskatteväxlingen.En reducering av fastighetsvärdet, med , vid förmögen-hetsbeskattning måste också införas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten,2. att beslutar att fastighetsskatten för bostäder årstaxering () skall vara av taxeringsvärdet,3. att beslutar att den tidigare beslutade nedsättningen avstämpelskatten inte skall genomföras ,4. att med upphävande av tidigare beslut beslutar att gränsen förförmögenhetsbeskattning skall vara med ett avdrag på högst100 för taxeringsvärde för permanentbebott småhus eller förmögen-hetsvärde i bostadsrätt.
mot · GK02Fi802 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling Lagen om offentlig upphandling () gäller vidupphandling av varor, byggentreprenad, köp inomförsörjningssektorerna och vid upphandling av tjänster. LOUöverensstämmer med EG:s upphandlingsdirektiv som syftartill att öka konkurrensen.Enligt 2-5 kap gäller EG-direktiven för offentlig upphandling endastöver vissa tröskelvärden. Efter är tröskelvärdet för kommunervid upphandling av varor och tjänster 200 000 ecu vilket motsvarar1 865 000 kronor.Varje land väljer själv vilka regler som ska gälla under tröskelvärdet. Försvenskt vidkommande har man beslutat att även upphandling som liggerunder tröskelvärdena skall omfattas av men utan . Affärsmässighet krävs alltså vid upphandling både över och undertröskelvärdena.Detta innebär att kommuner inte kan gynna den lokala handeln ens vidmindre inköp då detta skulle strida mot lagen om offentlig upphandling.I har man valt mycket friare regler än i innebärande atten kommun kan gynna de lokala företagen så länge kommunen inte betalarmer än mer för deras produkter.Att på detta sätt ha möjlighet att stödja det lokala näringslivet, framförallthandeln, kan i många mindre kommuner vara av största vikt för en ortsöverlevnad.En översyn bör göras av lagen om offentlig upphandling vad gällerreglerna för kommunala inköp under tröskelvärdet så att kommunerna fårmöjlighet att gynna den lokala handeln. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagen om offentlig upphandlings regler förkommunala inköp under tröskelvärdet.
mot · GK02Fi803 · 1996-10-07 00:00:00 — SPV:s monopol på statliga pensioner Statliga myndigheter skall enligt författning och avtalutnyttja Statens löne- och pensionsverk (SPV) för sinpensionsadministration. Myndigheter kan alltså inte medåberopande av lagen om offentlig upphandling () väljaatt upphandla denna tjänst, trots att detta rimligen borde varaett sätt att öka kvaliteten och få ner kostnaderna. Priserna förde statliga myndigheterna beslutas av regeringen.SPV och SPP samarbetar för att göra inbrytningar på den endakonkurrensutsatta kollektiva pensionsmarknad som finns, nämligen den förkommunala pensionsutbetalningar. Deras prissättning tyder på att mandumpar priserna, vilket förmodligen delvis finansieras av att SPV tar utöverpriser av de statliga myndigheterna.Vi anser att starka samhällsintressen motiverar att man på olika områdenverkar för att skapa en sund konkurrens under lika och fria villkor. Det skullepå pensionsområdet t.ex. kunna innebära att man förtydligar så att denäven omfattar myndigheternas upphandling av pensionsadministration,beräkning och utbetalning. borde regeringen kunna upphäva debestämmelser som ger SPV monopol på det statliga området. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen omoffentlig upphandling i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi805 · 1996-10-07 00:00:00 — Upphandling av grön el EG-direktiven om offentlig upphandling innehåller ingauttryckliga bestämmelser om möjligheter att ställa miljökrav.Däremot innehåller direktiven regler om kvalitativt urval avleverantörer och om hur prövning av anbud ska ske.Inom ramen för dessa bestämmelser finns det utrymme att ställa och tahänsyn till miljökrav. Direktiven i sin tur är baserade på . Enupphandlande enhet som avser att ställa miljökrav måste välja det anbudsom är det ekonomiskt mest fördelaktiga med hänsyn till samtligaomständigheter. I lagen (SFS 1992:1528) räknas också miljöpåverkan uppsom en sådan omständighet. De miljökrav som ställs måste vara så precisa atten jämförande utvärdering senare kan göras mellan de olika leverantörerna. IEU finns rådets förordning (EEG) nr 880/92 om ett gemenskapsprogram förtilldelning av miljömärke som är frivilligt för producenterna och somfastställs genom en livscykelanalys. Rådet har även förordning om en frivilligmiljöstyrnings- och miljörevisionsordning. Denna inriktning är däremot inteförankrad i internationella handelsavtal.Dessa motsägelsefulla bestämmelser skapar osäkerhet och försvårar i dagtillämpningen av miljökrav vid upphandling. Men då det finns ett nationelltintresse borde det också , lättare än , vid offentlig upphandlingi kommun, landsting och stat, kunna ställas krav på elkraftens ursprung. Denoffentliga sektorn svarar för en betydande del av ekonomin. Genom en tydligupphandlingsstrategi i kommun, landsting och stat har det allmänna storamöjligheter att påverka marknaden.Upphandlingsmomentet kan således bli ett effektivt medel för att avvecklakärnkraften. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tydlig upphandlingsstrategi för att underlättamiljöhänsyn vid upphandling av el.