ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub492 · 1996-10-07 00:00:00 — Turismen är till stor del en kunskapsindustri. Utbildning,forskning, marknadsföring och informationssystem ärväsentliga nycklar till framgång för en hållbar turistindustri.Länsstyrelserna i och Turistråd har gemensamt lagtfram ett omfattande underlag till ett näringsprogram för skånsk turism.Bristen på kunskap inom turismområdet och svårigheter att skaffa sig enadekvat utbildning i har starkt poängterats i näringsprogrammet.Skåne har missgynnats vid fördelning av högre utbildning ochforskning inom turism.Det finns en historisk förklaring varför turismen inte förankrades vid destörre universiteten när den infördes som ett högskoleämne 1978. Man insågdå inte turismens framtida betydelse och att den skulle bli en viktigtillväxtnäring även i . Därför lokaliserades turistämnet till de trehögskolor som låg i landets då mest turistintensiva regioner med begränsadkontakt med för näringen relevanta forskningsgrenar eller i närheten av störreturistföretag.Turismen i och genererar en avsevärd sysselsättning.Det beräknas att av totalvolymen i genereras i (i höjd med och söderut. )Enligt genomförda s.k. satellitberäkningar ur Nationalräken-skaperna svarar turismomsättningen i för av BNP (t.ex.jordbruk och fiske ). I brist på regional nedbrytning av satellit-räkenskaperna kan en tioprocentig schablon användas. Dessa beräkningarindikerar en årlig turismomsättning i om ca och attantalet sysselsatta i är ca 17 000.Skånes nuvarande starka ställning inom utbildningsväsendet borde utnyttjasför att bygga upp system för utbildning ovh forskning inom turism.Ur statsfinansiell synpunkt är det viktigt att kunna utnyttja redan gjordainvesteringar och kunskapsbaser. Utöver att tillvarata de möjligheter somerbjuds vid den nya finns en lång rad tungalokaliseringsfaktorer för utbildning och forskning inom turism i regionen.Malmö-Lund-området är det enda alternativet i därkombinationen av befintliga vetenskapliga institutioner och turismnäringen ärtillräckligt välutvecklad för att vara en bas för adekvat forskning ochutbildning samt tillhandahålla lämpliga studieobjekt och tillräckligt varieradpraktikverksamhet.Mot denna bakgrund är det angeläget att lokalisera en och forskning inom turism till och att dennainstitution ges en stark internationell prägel med möjligheter att bedrivaforskning och undervisning i såväl svensk som internationell turism. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lokalisera en utbildning och forskninginom turism till .
mot · GK02Ub493 · 1996-10-07 00:00:00 — beslut innebar att ett treårigtutbildningsprogram med stora satsningar på landetsuniversitet och högskolor inleddes. högskolakunde glädja sig åt en tilldelning av 3 600 platser fördelat på3 år.I budgetpropositionen markeras att den ökning av den högre utbildningensom nu sker avser mindre och medelstora högskolor. Det är positivt då de harstor betydelse för den regionala utvecklingen. I det sammanhanget är detockså glädjande att notera att , som en av de störstautbildarna på NT-området så tydligt pekas ut av regeringen som har ambitionen att ge studenterna en bredarekompetens som anpassats för det kommande samhället. Utbildningar inomdet samhällsvetenskapliga och humanistiska området får dessvärre ett mindreutrymme än vad som kan vara önskvärt, på grund av de nödvändigaprioriteringarna.Situationen kan vara densamma vid andra högskoleenheter, somdet kan visa sig svårt för alla högskolor att till fullo utnyttja tilldeladeresurser. Därför borde det finnas en möjlighet till omfördelning av medel omsituationen uppstår. En sådan omfördelning kan ske genom att regeringenges ett bemyndigande att göra så. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter till omfördelning av medel för högskoleutbildning.
mot · GK02Ub495 · 1996-10-07 00:00:00 — Den s.k. dubbla strategin, dvs. att kvinnokönsforskningenbehöver integreras inom de olika diciplinerna och utvecklassjälvständigt, är mycket värdefull och därför välkomnar viregeringens satsning både på landets Centra/Fora ochInstitutionen för kvinnovetenskap samt en satsning påinomdisciplinär uppbyggnad av genusforskning.Regeringen föreslår också ett nationellt sekretariat för genusforskning meduppgift "att utreda, skapa opinion, stimulera och informera om genus-forskning" skall inrättas. Det är en uppgift som utförs lokaltvid landets Centra/Fora och , där forskningoch grundutbildning utgör viktiga delar av verksamheten. Sekretariatet börverka i nära samarbete med Centra/Fora om satsningen på den dubblastrategin skall kunna förverkligas.Inrättandet av ett sekretariat för genusforskning ser vi som en resurs-förstärkning och påbyggnad på nationell nivå av Centra/Fora och vi menarvidare att en viktig funktion för sekretariatet bör vara att koordineraCentra/Fora och de lokala kvinnoforskningsmiljöernas verksamhet. En annanviktig uppgift blir att samordna internationell kvinno- och genusforskning.Sekretariatet bör också informera om forskning. Det finns lokalt förankradeverksamheter av övergripande nationellt intresse som t.ex. databasen , vilken för ett rikstäckande register över svenska kvinno-,jämställdhets- och genusforskare och som bör kunna få del av sekretariatetsresurser.Dessutom behövs en översyn av det organisatoriska och ekonomiskaansvaret för redan befintliga insatser, som att ha nationell överblick övergenusforskningen, följa forskningsrådens arbete, sprida forskningsresultatmed mera.Det är också viktigt att direktiv för sekretariatet för genusforskningutarbetas i nära samråd med Centra/Fora och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnoforskning.
mot · GK02Ub5 · 1996-10-04 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om longitudinella databaser och etik i direktiven för denparlamentariska forskningsetiska utredningen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om epidemiologisk forskning,122. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att SLU och bör överföras till Utbildningsdepartementetsansvarsområde.2
mot · GK02Ub502 · 1996-10-07 00:00:00 — Staten underlättar på olika sätt för fler personer att påbörjahögskolestudier, bl.a. genom inrättandet av nyahögskoleplatser. Detta medför naturligtvis även att flersynskadade kommer att bli antagna till universitet ochhögskolor. För att tillförsäkra dessa studerande enfungerande service har Talboks- och ,TPB, i sin fördjupade anslagsframställan föreslagit, attverksamheten med försörjning av funktionshindradehögskolestuderande med anpassad studielitteratur geslagstöd.Om verksamheten inte ges lagstöd är risken stor att studerande som antasav högskolor och universitet inte får tillgång till litteratur därför att TPBsaknar tillräckliga resurser. Lektörshjälpen ute vid universitet och högskolorhar också kraftigt skurits ner. Att som enskild student anlita den till allt somTPB inte har råd att framställa är därför inte något alternativ.Följden kan bli att studerande antas till utbildningar men sedan får klara sigutan hela eller delar av kurslitteraturen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läshandikappade studenters rätt till anpassad kurslitteratur ihögskoleutbildningen.
mot · GK02Ub503 · 1996-10-07 00:00:00 — Rådet för forskning om universitet och högskolor Enligt forskningspropositionen skall Rådet för forskning omuniversitet och högskolor upphöra som självständigmyndighet. Med det försvinner också den kontaktskapandeoch kunskapsuppbyggande verksamhet som fullgjorts medstor framgång. Det finns naturligtvis anledning att se överoch förändra rådets organisation och arbetssätt. Menregeringens förslag innebär att rådet läggs ner. Detta är enligtett stort antal centrala företrädare inom högskole- ochforskningssektorn både en intellektuell olycka och ett rentslöseri såväl med befintliga resurser som med en mödosamtoch systematiskt uppbyggd kompetens. Inte minst detinternationella samarbetet har fungerat väl. Eftersomregeringen inte bestrider rådets kvaliteter och relevansframstår nedläggningsförslaget som obegripligt.Det har framskymtat två skäl till nedläggningsförslaget. Dels en principiellmotvilja mot alltför små myndigheter, dels även en allmän och opreciseradtveksamhet beträffande den sektoriella forskningens kvalitet och brist påkonkurrensutsatthet.Företrädare för rådet självt har klargjort att man ingalunda motsätter sig ettinordnande i ett lämpligt, större administrativt sammanhang. Det närmast tillhands liggande lösningen vore att rådet återgick till att vara en självständigenhet inom sektorns centrala myndighet, . Erfarenheterna frånden period då Rådet var ett självständigt, sektorstyrt FoU-program inomUHÄ, visar att en sådan institutionell ordning ingalunda hindrade Rådet attbygga upp en välfungerande uppskattad verksamhet.Inordningen i avser att bevara den institutionella stabilitet,den kvalificerade forskningsanknytningen och den flexibilitet som varit för-utsättning för Rådets framgångsrika, nationella och internationella nätverks-arbete inom detta för samhället viktiga kunskapsområde.Av denna anledning bör fortsättningsvis rådets verksamhet inte upphörautan ingå som en självständig del av . Kostnaderna för dettabör rymmas inom budget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Rådet för forskning om universitet och högskolor blir ensjälvständig del inom .
mot · GK02Ub508 · 1996-10-07 00:00:00 — Tillgång till kunskap är motor i all utveckling. Det gällervåra möjligheter att utvecklas som människor i lika hög gradsom samhällets, regionens och arbetslivets utveckling.Därför ska utbildningen organiseras och lokaliseras så att denförmår bryta både klassmönster och regionala hinder.Den utbyggnad som skett av högskolor utanför de fem universitetsorternahar betytt mycket både för den regionala utvecklingen och unga människorsmöjligheter att söka kunskaper.Den snabba utvecklingen i samhället och arbetslivet kommer att krävafortsatt utbyggnad av den högre utbildningen och att det sker på sånt sätt attde skillnader i möjligheter att studera som finns mellan regionerna utjämnas.För 10 år sedan hade de unga i tillgång till flerutbildingsplatser i sin hembygd än de flesta andra svenska ungdomar. Densituationen har förändrats. De unga i har färreutbildningsplatser än i landet i övrigt. Det leder till höga antagningskravtillStockholms universitet. är det mest översökta i landet, samtidigtsom det är det mest lokalt rekryterande.Stockholmsregionen är segregerad. Det visar sig inom utbildning som påde flesta andra områden. Medan drygt hälften av de unga som slutargymnasiet i går vidare till högre utbildning, är situationen en heltannan i , och . Andelen invandrarungdomar i denhögre utbildningen är låg jämfört med deras andel av befolkningen.Detsamma gäller barn till föräldrar med egna korta utbildningar och/eller låglön. Det enda område där vi kunnat notera en klar förändring till det bättre ärjämställdheten mellan könen när det gäller högre utbildning. Det är nu ingastora skillnade mellan könen i antal studeranden. Kvinnorna är något fler änmännen. Dock kvarstår stora skillnader i valet av utbildningsväg.Situationen har förbättrats väsentligt genom tillkomsten av Södertörnshögskola. Dels därför att antalet utbildningsplatser i regionen ökar, delsdärför att lokaliseringen på i någon mån bidrar till att bryta densociala snedrekryteringen. Den första antagningen har lett till att fler ungafrån Södertörnskommunerna har sökt och kommit in på utbildningar. Myckettyder också på att andelen studerande med invandrarbakgrund är hög.Utbyggnadsprogrammet, med 4 000 platser , är en bra början.Det är mycket viktigt att får samma möjligheter somandra högskolor att utvecklas. Det är av största vikt att utvecklingen nogsamtoch löpande utvärderas, för att en framtida utbyggnad ska kunna ske isamklang med de utbildningsbehov som finns i regionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högre utbildning i .
mot · GK02Ub509 · 1996-10-07 00:00:00 — I årets budgetproposition anvisas en bland språkvetare ochandra länge efterlängtad professur i polska. Den är välmotiverad i svensk forskningstradition och fyller ett tomrumi samtida forskningssamarbete, inte minst med tanke påmigrationsforskning, Östersjösamarbete ochÖsteuropaorienterad forskning.För att lösa frågan om professuren skall placeras i eller Uppsalahar departementet vänt sig till som efter en i och för sig förtjänstfullvägning av för- och nackdelar hos de båda universiteten/institutionerna medstor tvekan kommer fram till att har ett litet försteg.De kriterier man valt att använda är invändningsfria, dock finns anledningatt lyfta fram ytterligare sakförhållanden, som rör några av dessa kriterier.Institutionens och fakultetens intresse: har redan 1993inrättat ett forskningslektorat i polska.Tjänstesituationen på institutionen: ovannämnda forskningslektorat, somefter de stipulerade 6 forskningsåren kommer att omvandlas till ett uni-versitetslektorat, skulle tillsammans med professuren innebära en godundervisningskapacitet.Intresserade studenter på olika nivåer: Att faktiskt presteratdubbelt så många avhandlingar (4 mot 2) visar på starkt intresse även på dennivå professuren avser. Men det är också en faktor att väga in när man ser påantalet studerande på grundutbildnings-nivån. Trots att det är flera sombörjar i är det flera som fullföljer i Uppsala.Lämpliga samarbetsinstitutioner på orten: ,och det satellitburna Östersjöuniversitetetmed inriktning mot (samtliga i ) väger i forsknings-sammanhang tungt jämfört med och ambassad.Dessa sakförhållanden tillsammans med vad i övrigt framhåller göratt professuren bör placeras vid . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den omprövar placeringen avprofessuren i polska.
mot · GK02Ub510 · 1996-10-07 00:00:00 — Den högre utbildningen byggs ut kraftigt i hela landet med30 000 platser . Detta är helt i enlighetmed syn på den högre utbildningen. Det mandäremot kan ifrågasätta är den regionala fördelningen av de30 000 platserna. Högskolorna har naturligtvis olikakapacitet med tanke på lärarkompetens, upptagningsområdeoch vilken fas de befinner sig i.Regeringen skriver om vilken viktig roll högskolan har för den regionalautvecklingen, också vad det gäller näringslivets utveckling. Sådana kriteriermåste också ligga till grund för hur platserna fördelas.Högskolan /får 600 platser, men anser själva att de harkapacitet för 1 200 platser. har en låg utbildningsnivå jämförtmed riksgenomsnittet, ett stort beroende av den offentliga sektorn och någrastora basindustrier, som inte ökar i sysselsättning, snarare tvärtom. Detta ärgoda skäl till att högskolan i /bör få fler utbildningsplatserän vad som föreslagits. Ett annat skäl är att man är dokumenterat skicklig påatt ordna distansundervisning, vilket kan vara nog så viktigt i sammanhang,där det gäller att få fler vuxna att ta del av högskoleutbildning.Eftersom högskolan /har högre kapacitet än vadregeringen räknat med är det fullt möjligt att utnyttja de 600 platsernatidigare än år 1999.Om inte är villig att ändra på regeringens förslag när det gällerfördelningen av platser, så bör högskolan i /ges möjlighetatt utnyttja sin del av de föreslagna platserna tidigare än 1999, för att intetappa kompetens och utnyttja resurserna så effektivt som möjligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ge /1 200utbildningsplatser i stället för 600,2. att hos regeringen begär förslag till omfördelning av platsernai enlighet med vad som anförts i motionen,3. att - om 1 avslås - beslutar att ge Högskolan iGävle/möjlighet att använda sina platser .
mot · GK02Ub513 · 1996-10-07 00:00:00 — En högskola för alla I regeringens plan för att halvera arbetslösheten ingårtillskapandet av 30 000 nya högskoleplatser. Det är bra mende ekonomiska villkoren har blivit hårdare. Vilka kan tahögskolans nya utbildningsplatser när tjockleken påföräldrarnas plånbok blir avgörande?Idag är utbildningsnivån besvärande ojämlik mellan välsituerade ochmindre förmögna grupper i samhället. En välvillig utbildningssatsning kan,tvärt emot sitt syfte, komma att vidga kunskapsklyftan om den intekompletteras med en ekonomisk plan. De nya reglerna för studielån ökaravbetalningstrycket. Man skall ha råd att våga satsa på en utbildning närkunskaper alltmer har kommit att bli färskvara.Handläggare vid har märkt attallt fler avstår från att söka till högskolan eller ta erbjuden högskoleplats avekonomiska skäl.Arbetarklassens barn med toppbetyg avstår från att studera, och gersamtidigt större utrymme åt dem som kommer från välbärgade familjer menhar medelmåttiga betyg. Det sker i när utbildning är näst intill ettabsolut krav för att få jobb.Med utbildning ökar medvetandet och självförtroendet och därmed möjlig-heterna att påverka, utveckla och förbättra samhället. Arbetarklassens barnmåste få större möjligheter, inte mindre, att vara med i den processen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av de ekonomiskavillkoren för att möjliggöra att barn ur "arbetarklassen" kan studera.
mot · GK02Ub703 · 1996-10-07 00:00:00 — Genom möjligheterna till särskilt vuxenstudiestöd svux förnaturvetenskaplig utbildning har många arbetslösa medgedigen yrkeserfarenhet fått stimulans och möjlighet tillutbildning inom viktiga framtidsområden. Möjligheterna attdelta i utbildningen begränsas dock av de mycket striktareglerna för utbildningen. Samtliga som fyllt är heltutestängda från utbildningen, som till skillnad frånstudiemedelssystemet saknar en möjlighet till dispens frånden övre åldersgränsen. Vidare är kravet på arbete i Sverigeabsolut. En invandrare med tre till fyra årsyrkeslivserfarenhet i och yrkesarbete ihemlandet blir därmed utestängd från utbildningen.Rigida åldersgränser, som helt utestänger äldre arbetslösa från angelägnastudier rimmar illa med det uttalade målet om livslång utbildning. Nuvaranderegler har fått till konsekvens att en femtioårig tekniker, som blivit arbetslösunder 90-talets lågkonjunktur och inte kan komma tillbaka tillarbetsmarknaden med sin något föråldrade utbildning, inte kan antas till eningenjörsutbildning med NT svux. Hon/han skulle kunna få på enarbetsmarknad med behov av arbetskraft om dispens kunde ges frånåldersregeln. Med nuvarande rigida regler är risken i stället stor attvederbörande hänvisas till korta arbetsmarknadskurser och olikaarbetsmarknadsåtgärder under en följd av år. Vi menar att böröppna en möjlighet till dispens från åldersregeln i de fall CSN efter samrådmed den enskilde och arbetsmarknadsmyndigheterna finner att särskilda skälföreligger.Vi anser också att CSN bör ges möjlighet att medge dispens från detabsoluta kravet på femårig yrkesverksamhet i som villkor för NTsvux. Inte minst den invandrarpolitiska kommittén har understrukit vikten aven bred arsenal av åtgärder för att stödja invandrarnas inträde på den svenskaarbetsmarknaden. Detta måste inte minst gälla de bristområden - tekniskutbildning - som prioriteras inom utbildningspolitiken.Önskemålen om en något mindre rigid tillämpning av reglerna för NT svuxstärks av det stora behovet av personal med teknisk högskoleutbildning ochtillgången till ett antal platser på utbildningarna som inte besatts underhösten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som öppnar möjligheter tilldispens från 48-årsgränsen för NT svux när särskilda skäl föreligger,1.2. att hos regeringen begär förslag som öppnar möjligheter tilldispens från kravet om fem års yrkesverksamhet i för NT svux närsärskilda skäl föreligger.
mot · GK02Ub704 · 1996-10-07 00:00:00 — har presenterat sitt slutbetänkandedenna vår. Betänkandet är nu föremål för remissbehandling. Iregeringsuppdraget saknades ett viktigt område inomstudiestödet, nämligen studiehjälp.Det finns flera frågor att ställa kring nämnda stöds konstruktion ochstorlek:- Kopplingen till barnbidraget-- uteblivet bidrag för barn som fyller -- uteblivet bidrag för alla gymnasiestuderande 17-18-åringar-- extra tilläggets storlek och reduceringsnivå-- inackorderingstilläggets storlek-Även principdiskussion kring olika åldersgränser behöveraktualiseras. I synnerhet sedan allt fler elever som går ut urnya gymnasieskolan upptäcker att de måste komplettera sinastudier för att kunna gå vidare.Det kan inte vara rimligt att den som är och intekommer in på eftergymnasial utbildning eller högskola efter avslutadgymnasieutbildning och som måste komplettera sina studier på komvux,endast erhåller studiehjälp, medan en jämnårig som erhåller en kommunalungdomspraktikplats får i månaden.Miljöpartiet vill att regeringen tillsätter en utredning som kanutvärdera dagens studiehjälp. Vi vill också att utredningen tar hänsyn till attallt fler elever behöver komplettera sin utbildning efter avslutadegymnasiestudier. Det får inte bli så att nya gymnasieskolan medför att eleversom kommer från ekonomiskt svaga familjer inte kan komplettera sinagymnasiestudier förrän de fyllt och kan söka studiemedel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning om studiehjälpsnarast tillsätts.
mot · GK02Ub707 · 1996-10-07 00:00:00 — I partimotionen Nya former för studiefinansiering ochstudiestöd (1996/97:Ub701) framför vi ett antal förslag som,enligt vår mening, leder till ökad studiemotivation, merdynamik i utbildningsinsatserna och högre kvalitet istudieresultaten. Vi menar att dessa förändringar börgenomföras snarast.Regeringen föreslår i årets budgetproposition endast marginella föränd-ringar i studiestödssystemet. En sådan förändring är en besparing om 25miljoner kronor i stödet till studenter som vill läsa utomlands. Vi avvisardetta förslag då möjligheten till studier i utlandet är en avgörande faktor förkvaliteten och valfriheten i studierna.I enlighet med vad vi tidigare framfört om den enskildes motivation förstudier och likvärdighet mellan olika studerandegrupper säger vi nej tillstipendier för dem som genomgått basårsutbildningen.I övrigt anvisar vi under detta utgiftsområde mindre änregeringen. Detta är en direkt konsekvens av våra omprioriteringar avstudieplatser inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning,vilka presenteras närmare i en särskild motion. I förslagen ingår bl.a. enminskning av antalet N/T-platser, en satsning på den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen och förändringar av antalet platser inomkomvux, "tredje året" och basårsutbildningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under anslaget A 1 Studiehjälp m.m. anvisa ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att under anslaget A 2 Studiemedel m.m. anvisa etti förhållande till regeringens förslag ökat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar att under anslagen A 2 Studiemedel m.m. och A 7Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag minskatanslag med att fördelas mellan anslagen i enlighet med vadsom anförts i motionen.