ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub454 · 1996-10-07 00:00:00 — Högskolan är en viktig motor i den regionala utvecklingenoch spelar en stor roll för att höja utbildningsnivån. Detta äroerhört angeläget inte minst för eftersomutbildningsnivån ligger på en av de lägsta för hela riket.Dessutom är arbetslöshetssiffrorna mycket höga varför allaansträngningar måste göras för att ändra den negativautvecklingen.Högskolan i /har genom flyttningen till Kungsbäcks-området, vilket gjordes 1995, skapat mycket goda förutsättningar för attutveckla studiemiljön. Studenttillströmningen är totalt sett mycket god. I denav presenterade årsrapporten med värden på sökandetryckettill de olika högskolorna låg högskolan i /på en hög nivå,bara sex av landets 29 universitet/högskolor hade högre sökandetryck.Högskolan i /har arbetat mycket målmedvetet förutvecklingen av verksamheten. Detta gäller ingenjörsutbildningarna, upp-byggnad av lärarutbildningar för åk 4-9, en uppbyggnad av alltfler ämnen förkandidat- och magisterexamen och uppbyggnad av civilingenjörsutbildning.En annan mycket angelägen form att bedriva utbildning i är distansformen,vilket är viktigt i ett län som är geografiskt uppdelat i två landskap,och . För många studenter, inte minst för kvinnor, ärden enda möjligheten att höja sin kompetens att studera på distans, eftersomman oftast är bunden till familj och bostad. De så framgångsrika verksam-heterna med distansplatser i , , och Söder-hamn, och i norra måste få fortsätta.Det kraftigt utökade antalet fasta platser vid mindre och medelstorahögskolor är välkommet utifrån att nå målet om decentraliserad utbildning.Fasta forskningsresurser till dessa mindre och medelstora högskolor ärmycket välkommet.Men ändå måste min slutsats bli att åtgärderna inte räcker till. Satsningarnapå utbildningsplatser och forskningsresurer är för små och blir för koncen-trerade till de större högskolorna. Inte minst /Sandvikenkan hämmas i sin utveckling vilket inte får ske.De 30 000 nya högskoleplatserna fördelas med hälften hösten1997 och återstående . För /innebärdet 300 platser och 300 platser . Men i praktiken innebär detta enminskning 1997 med 50 platser eftersom man har haft 350 tillfälliga platser.Detta är oerhört olyckligt eftersom det får till följd att resurser i form avlärare, lokaler, utrustning inte kan utnyttjas.Eftersom andra högskolor har fått kraftigt ökade antal platser kan detinnebära att de får svårt att ta emot alla platser . Det måstevara möjligt att omfördela platser tillfälligt med platser som andra högskolorej kan ta emot. Det bör också vara möjligt att tidigarelägga platserna för1999. måste /få en större tilldelning nya platser.Många samverkansprojekt med näringslivet i har inletts,inte bara vad gäller utbildning utan också med forskningsverksamhet. Dennautveckling måste få fortsätta. Det måste också vara en självklar prioritering att stärka Högskolan iGävle/med utökade forskningsanslag . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om /.
mot · GK02Ub457 · 1996-10-07 00:00:00 — Högskoleutbildningen i , och har en omfattandedistansutbildning, som gör det möjligt för studerande attoavsett bostadsort bedriva studier vid universitetet.Distanskurserna utnyttjar varierande distansöverbryggandetekniker och flertalet har sammankomster i . Antaletdistansstuderande var 5 1994/95.Umeå universitet har tre befolkningstäta centra på ett avstånd av ca 12 mil.Skellefteå och är båda industriregioner med ett befolknings-underlag på ca 100 000 invånare vardera. har en närregion med ca25 000 invånare. Modern teknik och pedagogik och den relativa närheten tilluniversitetet gör det möjligt att genomföra utbildning med bibehållen kvalitetförlagd till dessa orter. Det handlar om hela utbildningsprogram, delar avprogram samt fristående kurser och en profilering, som avviker från ,baserad på de lokala förutsättningarna. Som exempel kan nämnas utbildningav lärare, socionomer, systemvetare, miljöingenjörer och sjuksköterskor.En förutsättning för att genomföra denna decentraliserade utbildning är attUmeå universitet tillförts ytterligare utbildningsplatser. begärde2 500 utbildningsplatser /98 men regeringen föreslår 1 000 ibudgetpropositionen. Det finns starka skäl att tillskapa ytterligare platser föratt tillfredsställa behovet av högskoleutbildning inom regionen. Det kommeratt vara en styrka för de nämnda närregionerna och för attutveckla utbytet och kommunikationerna inom denna region. Det ger ocksåökade möjligheter till samverkan med andra högskolor med verksamhet inämnda kommuner. Om tillförs ytterligare 2 000utbildningsplatser kan 700 platser reserveras för vardera ochÖrnsköldsvik och 300 platser för från och med höstterminen 1999med första intagning . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner vad i motionen anförts om att med ändring avvad regeringen föreslagit i proposition 1996/97:1 genom omfördelningtilldela 2 000 nya utbildningsplatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskoleutbildning i , och .
mot · GK02Ub460 · 1996-10-07 00:00:00 — I regeringens proposition 1996/97:1 förslås attläkarutbildningen skall minska i omfattning. Som skälhänvisas till utredningen Den framtida efterfrågan på läkarem.m., enligt vilken antalet läkare skulle komma att öka ochöverstiga den förmodade efterfrågan under lång tid framåt.I förslaget förutsätts att alla utbildningsorter, även , skall dra ner sinläkarutbildning. Någon hänsyn har inte tagits till den faktiska arbets-marknadssituationen i olika delar av landet. som det råder visstläkaröverskott i storstadsområdena i Syd- och , finns det iNorrlandslänen ett hundratal vakanser. Detta tyder på att utbildningen avläkare som vill tjänstgöra i är för litet.Umeåutbildningen har en intagning på 122 läkarstuderande per år.Årligen utexamineras mellan 100 och 110 läkare. De fyra Norrlands-landstingen anställer mellan 125 och 130 AT-läkare, dvs betydligt flerän vad som utexamineras i regionen. Läkarutbildningen i borde därförökas att motsvara en utexamination av 130 läkare somutbildningen i andra delar av landet kan minskas.De läkarstuderande som tas in kommer att varaklara med sin läkarexamen . Därefter följer AT-utbildning och specialistutbildning. Det innebär att de som tas in denärmaste åren blir färdiga specialister . På grund avålderssammansättningen i läkarkåren ökar pensioneringarna in på2000-talet och kulminerar åren efter 2010 med ca 1100 läkare som går ipension. I det av regeringen åberopade betänkandet Ds 1994:57 konstateradesdärför: omkring ökar pensionsavgångarna bland läkarna, vilket mednuvarande utbildningskapacitet kan väntas medföra en minskning av antaletyrkesverksamma läkare. För att motverka detta kan en utökning avläkarutbildningen behövas . Mot denna bakgrund är detförvånande att nu ytterligare minska läkarutbildningen för att inom något åröka igen.Med utgångspunkt i detta borde antalet utbildningsplatser på läkarlinjen vidUmeå universitet utökas något för att tillgodose Norrlandslänens efterfråganpå läkare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad läkarutbildning vid .
mot · GK02Ub461 · 1996-10-07 00:00:00 — beslutade med anledning av regeringensproposition /94:150, att minska tandläkarutbildningenfrån /95 med till 170intagningsplatser , fördelade med 50 platser tillStockholm och 40 platser vardera till , ochMalmö. I regeringens proposition 1996/97:1 förslås enytterligare neddragning av tandläkarutbildningen på samtligautbildningsorter.Som underlag för ställningstagandet 1993/94 fanns en särskild PM påuppdrag av : Behovet av tandläkare fram - enanalys med utblick mot . utredare konstateradeatt antalet yrkesverksamma tandläkare kommer att minska efter år 2000beroende på stora pensionsavgångar. Utredarens slutsats var att antaletutbildningsplatser troligen måste ökas omkring . Utredningen utgickifrån förutsättningen fortsatt intag av 200 tandläkarstuderande per år.För den framtida tandläkarförsörjningen i skulle en ytterligareminskning av tandläkarutbildningen i få allvarliga konsekvenser. Umeåuniversitet svarar för utbildningen till de fem Norrlandslänen inklusiveGävleborg med 1,2 miljoner invånare, vilket täcker av yta.Med ökade pensionsavgångar kan vi omkring eller strax fåen ny tandläkarbrist. Av decenniers erfarenhet vet man att det är ochdess inland som drabbas först och värst.En annan viktig aspekt, som inte berörs i budgetpropositionen, ärförutsättningarna för den odontologiska utbildningens och forskningenskvalitet. I utredningen om framtidens tandvård, SOU 1989:28, lades fast att50 intagningsplatser var ett minimum för att upprätthålla kvalitén förutbildning och forskning. Med det nu framlagda förslaget får allatandläkarutbildningar mycket svårt att klara dessa kvalitetskrav.Med utgångspunkt i dessa resonemang bör få bibehållaett oförändrat antal utbildningsplatser vid tandläkarutbildningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tandläkarutbildningen vid .
mot · GK02Ub463 · 1996-10-07 00:00:00 — Efterfrågestyrd platstilldelning till högskolor I regeringens nu lagda budgetproposition markeras enbetydande satsning på utbildning. Regeringen har ocksåfördelat utbildningsplatser på universitet och högskolor.Det är rimligt att regeringen fördelar resurserna så att hela landet får del avutbudet. är dock fördelningen så totalt styrd av regeringen, att man kanuppfatta fördelningen som resultat av planhushållning. Jag tycker attefterfrågan på utbildningsplatser skall kunna påverka hur platserna fördelas.Därför bör fördelningen av en viss del av det totala antalet högskoleplatsergöras först sedan antalet sökande kan redovisas för de olika universiteten ochhögskolorna. Det bör ge regeringen till känna.Jag tar som exempel mitt eget hemläns högskola - i är för liten i förhållande till regionens behov.Studenterna får inte plats där i den utsträckning som de vill. Därför nödgas desöka till andra högskolor, där de också ofta bereds plats. Trots att en erhållenstudieplats i och för sig är något positivt, blir en studieplats utanförhemregionen en nackdel för både den studerande och länet. För denstuderande blir kostnaderna för studierna högre, om inte den egna regionenshögskola kan erbjuda plats. För länet/regionen minskar möjligheten att "fåtillbaka" de studerande sedan de avslutat sina studier. Det har nämligen visatsig att benägenheten att efter studietiden stanna i utbildningsortens relativanärhet är stor. Den region som inte har tillräckligt antal platser påefterfrågadutbildning, förlorar med stor sannolikhet åtskilliga av de arbetsinsatser somen sådan utbildnings studerande kan erbjuda efter utbildningens slut. Om inteen region har möjlighet att tillgodose utbildningsbehovet beroende på att tillexempel regeringen - utan att ta hänsyn till efterfrågan i regionen - tilldelarför få utbildningsplatser, kan regionen förlora kompetens, som denannars skulle kunna behålla. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om efterfrågestyrd tilldelning av högskoleplatser.
mot · GK02Ub464 · 1996-10-07 00:00:00 — Den satsning som staten gör på har hittillsvarit mycket framgångsrik. är emellertid ännuinte färdiguppbyggt och erhåller inte likvärdiga ekonomiskaresurser för forskning och forskarutbildning som de äldreuniversiteten i landet. har en i relation tillgrundutbildningen lägre tilldelning av resurser fördoktorandtjänster och utbildningsbidrag iforskarutbildningen. Samtliga fakulteter utom denodontologiska ligger under den genomsnittliga tilldelningentill motsvarande fakulteter vid de övriga universiteten ilandet. Som exempel kan nämnas att universiteten i ,, och har två till störreekonomiska resurser att erbjuda varje helårsstudent än Umeåuniversitet har.Även ersättningen för lokalkostnader och tilldelningen av resurser förtjänster och drift m.m. är lägre för . Om tilldelningen skullemotsvara den genomsnittliga tilldelningen för de äldre universiteten skulle detinnebära ytterligare i ersättning för lokalkostnaderoch ca för tjänster och drift.Avtalet mellan staten och sjukvårdshuvudmännen gällande samarbete omläkarutbildning och forskning ger en, i förhållande till verksamheten, lägredriftsersättning för läkarutbildningen i än för motsvarande utbildningpå övriga orter. Avtalet är föråldrat och bygger på förhållanden som intelängre råder. Jag har tidigare i motion 1994/95:Ub673 påpekat den obalanssom uppstått i resursfördelningen. Som svar på motionen säger utskottet att"det av motionären påtalade problemet är uppmärksammat inomUtbildningsdepartementet - - - Frågan är komplicerad och kan inte lösasutan nya förhandlingar. "Den ojämlikhet som råder i resursfördelningen till universiteten medför attUmeå universitet är missgynnat i sina ansträngningar att konkurrera omexterna medel nationellt och internationellt, att samverka med övriga delar avsamhället och att omdisponera medel för nya satsningar. En förstärkning avfakultetsresurserna skulle innebära att kan fortsätta sinuppbyggnad av miljövetenskap, kulturvetenskap och folkhälsovetenskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen mellan universiteten av medel för forskning ochforskarutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för lokalkostnader och resurser för tjänster och drift,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att regeringen utan dröjsmål upptar förhandlingar kringen översyn av avtalet om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.
mot · GK02Ub466 · 1996-10-07 00:00:00 — har en omfattandedistansutbildning som gör det möjligt för studerande attoavsett bostadsort bedriva studier vid universitetet.Distanskurserna utnyttjar varierande distansöverbryggandetekniker och flertalet har sammankomster i . Antaletdistansstuderande var 1994/95 ca 5 500, varav mer än hälftenvar boende mer än från . Universitetsstyrelsenhar beslutat att omfattningen av kurser på annan ort än Umeåskall öka.Särskild satsning motSkellefteå, ochÖrnsköldsvikUmeå universitet har tre befolkningstäta centra på ett avståndav . Både och ärindustriregioner och regionala centra med ettbefolkningsunderlag på ca 100 000 invånare. är ettcentrum för inlandet med en närregion på ca 25 000invånare. Dessa kommuner har uppvaktatUmeå universitet för att få ta del av universitetetsutbildningsutbud. har det dock inte funnits praktiskaoch ekonomiska förutsättningar att tillgodose dessaönskemål.Modern teknik och pedagogik och den relativa närheten till gör detemellertid nu möjligt att genomföra utbildning med bibehållen kvalitetförlagd till dessa orter. är därför berett att förläggautbildning till , och om de ekonomiskaförutsättningarna kan lösas. Utbildningsinsatserna handlar om hela program,delar av program samt fristående kurser. Särskilt bör de lokalaförutsättningarna användas för andra profileringar än i . Det finns sedantidigare en lång rad önskemål från berörda kommuner. har isin anslagsframställning begärt 2 500 nya utbildningsplatser utifrån denkapacitet som bör kunna utnyttjas vid . I regeringensbudgetproposition har detta inte beaktats utan tilldelningen föreslås bli 1 000platser.Vänsterpartiets partimotion till årets budget har på utbildningsområdet ettanslag för distansutbildning på utöver regeringens förslag.Detta för att öka möjligheten att få tillgång till universitetsstudier ocksåutanför universitetsorterna. I norra är avstånden långa vilket försvårarmöjligheterna för många att kunna pendla till studieorten. universitetsplaner på en utökad distansutbildning är därför välkomna. I sin planering harman "avsatt" totalt 1 700 platser till , och Lycksele.De utökade medel som avsatt för distansutbildning ger Umeåuniversitet möjlighet att förverkliga sitt program för distansutbildning iSkellefteå, och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på distansutbildning vid .
mot · GK02Ub467 · 1996-10-07 00:00:00 — Professur i integrationsfrågor och mångkulturella frågor är ett mångkulturellt samhälle. Det behövs ökadekunskaper om betydelsen av detta. Hur skall vi klaraintegrationen? Hur skall vi motverka invandrarfientlighet ochrasism? Vilka positiva saker finns i det mångkulturellasamhället som kan gagna ? Vad kan företag och denoffentliga sektorn tillföras av den stora mångfalden? Påvilket sätt kan vi dra lärdom av de utländska influenser sompåverkat , från vikingatiden, och franska inflytande till 1900-taletsarbetskraftsinvandring och sedan använda den till någotpositivt? Här finns många stora och viktiga frågor att besvaraför en professurresurs.För att få en fördjupad förankring som gör att utvecklas i enpositiv riktning behövs det en fakultet vid som får iuppdrag att forska i frågor rörande integrations-, mångkulturella ochkompetensfrågor bland invandrare och svenskar. Fakulteten skall ha en närakontakt med de resurscentra i kommunerna som byggs upp genomfolkbildningen för att på olika sätt stimulera till att utveckla form ochinnehåll i verksamheten, hitta vägar till vidare utbildningar och yrkes-utbildningar m.m.Vi ser oroande tecken på ett segregerat . För att ökakunskaperna och markera hur viktig frågan är bör en professur iintegrationsfrågor inrättas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en professur i integrationsfrågor.
mot · GK02Ub468 · 1996-10-07 00:00:00 — De senaste årens förändringar av den akademiskautbildningen har främst fokuserats på grundutbildning,forskning och utbildningens institutionella former.I de arbeten som skett inom bl.a. har även stortintresse ägnats kompetensutveckling efter grundutbildningen. En höjning avden nationella kompetensnivån bedöms inte, vare sig kortsiktigt eller lång-siktigt, kunna ske enbart genom ökade resurser till grundutbildningen utanmåste också omfatta möjlighet för personer med grundutbildningen några årbakom sig att förbättra och utveckla sin kompetens.Det "nya" resurstilldelningssystemet verkar ha lett till ett minskat intressehos universiteten och högskolorna att satsa resurser för kompetensutveckling.Fristående och enstaka kurser såväl som distansutbildning förefalleråtminstone inom vissa ämnesområden ha fått stå tillbaka för grundutbild-ningsplatser.För långa akademiska utbildningar, som t.ex. psykologutbildningen, finnsett uttalat önskemål om kompetensutvecklande utbildningar efter avslutadgrundutbildning för att bl.a. svara mot ett uttalat specialiseringsbehov. Sådanautbildningar är mycket sällsynta. I regeringens budgetproposition för år1997 anges, i avsnittet "Utbildning och universitetsforskning" (5.13), attuniversitet och högskolor skall erbjuda kurser för fortbildning ochvidareutbildning.Här behövs uttalanden och anvisningar, initierade av , så attkompetenshöjande insatser påbörjas för att i ökad omfattning möta ett redanbefintligt behov av kompetensutveckling hos personer med avslutadakademisk grundutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsplatser för att tillgodose behovet avkompetensutveckling även efter avslutad grundutbildning.
mot · GK02Ub469 · 1996-10-07 00:00:00 — GrundutbildningsanslagetHögskolan i spelar en avgörande roll när det gälleratt tillgodose länets kompetensbehov. Den fungerar sommotor i regionen och som förvidareutbildning och fortbildning. Företag och myndigeterfår tillgång till tillämpad forskning, utvecklingsarbete,utredningsverksamhet och kompetensutveckling.Halmstads högskola har skapat sig en egen profil och redovisar mycketgoda resultat. Oavsett vilka kriterier man väljer uppfyller skolan mycket högtställda krav.Trots detta innebär den föreslagna anslagsfördelningen att vidperiodens slut kommer att ha halkat efter i förhållande till jämförbarahögskolor. Det finns inget motiv för en sådan utveckling!Under en följd av år har haft det starkastesökandetrycket. Preliminär statistik visar att skolan hade över 30 sökande perplats, nästan dubbelt så många som den högskola som kom därnäst. Fleratusen reserver återstod efter andra antagningsomgången.Högskolan i redovisar ett fortsatt utvecklingsarbete när det gällerutbildningsutbudet. Bl.a. har en "ny" lärarutbildning och en fakultetsöver-skridande miljöutbildning tagits fram.Olika granskningar av kvaliteten i utbildningen, bl.a. prövningar avmagisterexamensrätt, visar mycket positiva resultat.Detta är några av motiven för att en omfördelning av grundutbildnings-anslagen bör göras så att ges bättre möjligheter till enfortsatt positiv utveckling.ForskningsverksamhetenOckså forskningen vid skolan har vid olika utvärderingarvisat mycket gott resultat. Forskningen har nått sinomfattning genom att konkurrera om medel såväl nationelltsom internationellt. Med den anslagsfördelning som föreslåsi budgetpropositionen blir det svårt att fullföljaambitionerna. ansökte om50,. Regeringen föreslår 19,0 miljonerkronor vilket skulle betyda ett klart sämre utfall än förjämförbara skolor.Vid fördelningen av forskningsanslaget måste större hänsyn tas till deuppnådda resultaten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av grundutbildningsanslaget,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av forskningsanslaget.
mot · GK02Ub473 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett av den vetenskapliga forskningens större problem ärdistansen mellan forskningsfronten och de forskningsrönsom görs där, och den information som når fram till denintresserade allmänheten. Ett viktigt sätt att möta behovet avforskningsinformation i populär version ärForskningrådsnämndens skriftserie Källa.Populärvetenskapliga program och tidskrifter bidrar också,men distansen mellan forskningsfront och allmänheten ärtrots allt detta mycket stor.Ett verkningsfullt sätt att förbättra forskningsinformationen vore att göradet obligatoriskt att det i varje nypublicerad doktorsavhandling skulle ingå enpopulärvetenskaplig sammanfattning, som också skulle finnas tillgänglig pådatabaser.Denna populärvetenskapliga sammanfattning av avhandlingen skulle sedani särtryck finnas tillgänglig t ex på bibliotek, i bokhandlar och pågymnasieskolor, samt med möjlighet att teckna prenumeration på vissaämnesområden.Man kan utgå från att forskarna i de allra flesta fall med största glädjeskulle åta sig att göra den obligatoriska populärvetenskapliga samman-fattningen, eftersom de skulle vara väl medvetna om att den genometablerade distributionskanaler skulle nå en stor publik som de annars aldrigskulle ha möjlighet att nå. Motivationen att sprida resultatet av ofta mångaårs möda till fler torde vara mycket stor, och kostnaden för att nå vidare medforskningsinformation skulle bli låg, kanske rentav helt självbärande genomförsäljningen av särtrycken till bibliotek, i bokhandlar och viaprenumerationer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att obligatoriskt låta varje doktorsavhandling åtföljas av enpopulärvetenskaplig sammanfattning.