mot · GK02U515 · 1996-10-07 00:00:00 — Företagarprogram på gymnasienivå bör därförinföras.Även på universitets- och högskolenivå ska det finnas utpräglade kurseroch utbildningar inriktade mot företagande. Kontakterna mellan det lokalanäringslivet och högskolorna ska utvecklas. I internationell jämförelseutbildar sig för få svenskar på universitetsnivå. Forskning och utbildningmåste prioriteras om svenskt näringsliv ska kunna fortsätta att utvecklaprodukter som är internationellt konkurrenskraftiga. Det behövs fler godaforskarmiljöer för att behålla forsknings- och utvecklingsverksamhet iSverige. Det är viktigt att de forskningsstiftelser som blivit ekonomisktoberoende genom utskiftning av löntagarfondsmedel kan få utvecklas ienlighet med den förra regeringens intentioner.Arbetsmarknadsutbildningen måste knytas närmare och bli en delav det reguljära utbildningsväsendet. Lärlingsutbildning ute i företagen är ettsätt att garantera ungdomar arbetsmöjligheter och framtida anställning.Kristdemokraterna förordar ett system med personliga utbildningskontondär både arbetstagare och arbetsgivare skattefritt kan avsätta resurser förkommande studier.Sysselsättningsintensiv tillväxtFör att möta ett ökat nyföretagande måste tillgången påriskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nyaföretagens finansieringsbehov säkras. Bankväsendets ansvarför denna del är stor. Skattegynnade riskkapitalfonder för attkanalisera en del av det riskbenägna privata sparandet tillframtidsföretagen skulle klart gynna tillväxten.Skattesystemet måste vara så utformat att arbete, sparande och företagandelönar sig. Avkastningen på riskvilligt kapital i företag får då inte beskattashårdare än annan kapitalavkastning.Minskade indirekta lönekostnaderKristdemokraterna vill föra en mer offensiv politik somförbättrar förutsättningarna för nya jobb på den svenskahemmamarknaden. torde vara ett av de länder somdrabbas hårdast av en mycket hög skatt på arbete. Precis somEssenmötet rekommenderar borde man då sänka dessaskadliga skatter. har valt att i nuvarandestatsfinansiella situation koncentrera sänkningen avskattekilen inom den sysselsättningsintensivatjänsteproduktionen eftersom den spelar en avgörande rollför att öka den totala produktionen och att få nerarbetslösheten. vill därför dels införa enskattesänkning för traditionella hushållstjänster, inklusivebarnomsorg och icke-subventionerad hälso- och sjukvård,enligt dansk modell, dels en 60-procentig avdragsrätt förarbetskostnaden för hushållens reparations- ochunderhållstjänster enligt ROT-principen.Ökad arbetsmarknadspolitisk flexibilitetKristdemokraterna förordar en generell näringspolitik somstärker de befintliga företagens livskraft och främjartillkomsten av nya företag. Vi är av den uppfattningen attpolitikernas roll inte är att skapa arbeten men att skapa ettnäringsklimat som uppmuntrar till företagande ochinvesteringar. Även här ska subsidiaritetsprincipen gälla, detvill säga att staten inte ska göra det som företagen kan görabättre.Arbetsrätten är till framförallt för att värna den anställde i förhållande tillarbetsgivaren. På vissa områden fungerar dock utformningen av arbetsrättensom ett hinder för företagsexpansion. förordar enarbetsrätt i huvudsak i enlighet med den som den tidigareriksdagsmajoriteten beslutade. Det handlade om möjligheten att undanta tvåpersoner från turordningsreglerna vid uppsägning. Fackets vetorätt videntreprenader avskaffades och förbud mot blockad av enmansbolag infördes.Möjligheten till prov- och visstidsanställning förlängdes från sex till tolvmånader. anser att visstidsanställning bör kunna ske upptill 24 månader.Förstärkta insatser för utsatta grupperPraktiksystemet för invandrare måste få en möjlighet attverka. Vidare bör offentliga arbetsgivare och enskilda företagförmås att upprätta åtgärdsprogram för att ta tillvarainvandrares kunskaper genom anställning. Ett särskilt stödtill start av exportkonsultföretag drivna av invandrare börockså prövas. Kortkurser i enklare språk/facktermer för attkomma in i olika branscher skulle kunna vara en möjlighetför invandrare att snabbt kunna etablera sig påarbetsmarknaden. Lönebidragssystemet för handikappade skavara kvar.EuropaparlamentetEuropaparlamentets social- och arbetsmarknadsutskott harunder 1995 arbetat fram två stora betänkanden omarbetsmarknadspolitik. Målsättningen var att verka för bådemarknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. Islutändan blev det kristdemokratiska inflytandet stort. Blandannat innehöll texterna uppmaningar till länder attfrämja tjänster inriktade på hemmet och familjen, satsa påforskning och utbildning och att företa större satsningar påsmå och medelstora företag. I betänkandena finns ävenintressanta tankar om nya metoder att organisera arbetet samtatt göra arbetstiden och arbetsrätten mera flexibel.Betänkandena förordade också att beskattningen av arbeteoch i synnerhet låglönejobb ska pressas ner. (s) i följer inte (s) i EUKristdemokraterna har i olika sammanhang uppmanatregeringen att genomföra just dessa åtgärder.Socialdemokraterna har emellertid ännu inte genomförtnågot av förslagen trots att arbetslösheten har stigit månadför månad. Rekommendationen att främja tillkomsten av nyatjänstearbeten riktade till hushållen och hemmen hartillbakavisats konsekvent. Först nu kan vi se början till enomsvängning i frågan.Miljö och jordbrukMiljöI samband med att blev medlem i EU den förstajanuari har förutsättningarna för en framgångsrikmiljöpolitik ändrats. har möjlighet att driva påhela EU:s miljöpolitik genom att vara aktiv ibeslutsprocessen. Resultatet beror till mycket stor del på medvilken väljer att driva miljöfrågor nationellt ochi Europeiska unionen. Därför är det av yttersta vikt attSverige aktivt arbetar utifrån en klar miljöstrategi underregeringskonferensen. Syftet måste vara att EU:s miljöpolitikskärps och får en framträdande plats. påverkas ihögsta grad av föroreningar från och måste kräva enhögre ambition från EU:s medlemsländer. Å andra sidanmåste ta till sig den lagstiftning som, inom mångaområden, är mycket tuffare än den svenska.Det innebär exempelvis att ska gå före i arbetet med att införaskatteväxling från skatt på arbete till miljöstyrande skatter och avgifter samtgå längre när minidirektiv på miljöområdet antas.Den senaste fördragsförändringen av genomfördes iMaastricht 1992. De förändringar som gjordes där innebar att EU:smiljöpolitik förstärktes. Bland annat sas att miljöbeslut ska utgå från en högskyddsnivå och bland EU:s grundläggande mål finns nu hänsyn till miljönoch hållbar tillväxt. slår även fast försiktighetsprincipenoch att miljöbeslut ska fattas med kvalificerad majoritet. Enhällighet krävsfortfarande för miljöskatter, stadsplanering (mark- och vattenanvändning)och energifrågor.Nyligen har ministerrådet beslutat att dra in EU:s stöd tillmiljöorganisationer i budgeten . har ställt sigbakom detta beslut, vilket är mycket anmärkningsvärt. De ideellaorganisationerna gör ett ovärderligt arbete och måste få ökat stöd, inte ettavskaffat. Den svenska gruppen i måste nu ta sitt ansvaroch förkasta rådets förslag på denna punkt.Förstärk EU:s miljöambitionerUnder den pågående regeringskonferensen måste alltså densvenska utgångspunkten vara att utveckla resultaten frånMaastricht och att förstärka EU:s miljöambitioner. Måletmåste vara att få till stånd en långsiktig investeringsstrategiinom EU för att ersätta gamla miljöförorenande metoder, atthögsta tillämpade ambitionsnivå ska gälla i medlemsländernaoch att inte ska behöva sänka sina miljönormer.Fördragstexterna måste därför förändras så att ett grönarefördrag kan förverkligas.Koppla ihop miljön och ekonominFörändringar som bör förbereda är möjligheten förenskilda EU-länder att av miljöskäl, och inte avprotektionistiska skäl, införa hårdare miljöregler. En annanförändring som bör förbereda är att miljöpolitikenintegreras med den ekonomiska politiken. Så länge sommiljökostnaderna inte är fullt ut integrerade i produktion,transport och konsumtion kan både tillväxt och frihandelutgöra hot mot vår gemensamma miljö. Tillsammans meddetta måste grundregeln vara största möjliga frihandel.Inskränkningar i frihandel på nationell basis måste alltidkunna motiveras av hälso- och miljöskäl.Stärkt miljögarantiEn stärkt miljögaranti (art 100 a4) med omvänd bevisföringbör införas. Detta innebär att det är upp till den som är minstmiljövänlig att bevisa att den så kallade miljögarantin intekan tillämpas. ligger bevisbördan på det land som villförbjuda en viss vara med åberopande av miljögarantin.MajoritetsbeslutMiljöskatter måste lyftas upp på gemenskapsnivå och förbeslut om miljöskatter ska det räcka med kvalificeradmajoritet. Så länge beslut måste fattas med enhällighet inomdetta område omöjliggörs i praktiken Kristdemokraternasmål om en gemensam koldioxidskatt och om skatteväxling.Nytt energifördragEtt nytt energifördrag bör utarbetas. EU:s energipolitik skafrämja energieffektivisering och förnybara energislag, skyddanaturresurser samt målmedvetet minska dagens beroende avicke förnybara energislag.JordbrukNär det gäller EU:s jordbrukspolitik (CAP), som tar uppdrygt hälften av EU:s budget, måste man konstatera att storaansträngningar har gjorts för att reformera dettapolitikområde. CAP-reform har inneburit viktiganeddragningar av överproduktionen och därmed av lagren.Detta har skett genom främst en kraftig sänkning avinterventionspriset för spannmål. Som kompensation harman betalat ut arealbidrag på villkor att viss del av arealenläggs i träda. Det är angeläget att disponerar EU:sstöd och bidrag så att konkurrenssituationen är jämförbarmellan svenska och andra EU-länders jordbrukare.Ekologiskt hållbart jordbrukKommissionen har trots detta funnit att reformarbetet måstefortsätta och fördjupas. Det är framför allt den föreståendeutvidgningen av EU och det senaste som ärorsak till fortsatta reformer. Med nuvarande regler måsteantingen EU:s jordbruksbudget växa eller ersättningarminska när nya medlemsländer (huvudsakligen länder medstora jordbruk) kommer in i EU. Eftersom många länder intevill öka budgeten kommer det att bli reformer mot lägreersättningar. GATT-avtalen resulterade i mindreprotektionism och det innebär en rörelse nedåt med 36procent fram för EU:s gränsskydd.Kommissionens förslag till fortsatta reformer går mot ensådan utveckling att jordbruket blir mer och mer en näringbland många andra. Hur långt medlemsländerna är bereddaatt gå återstår att dock att se. vill attSverige påskyndar processen med att modernisera deteuropeiska jordbruket. Målet måste vara att skapa ettmarknadsanpassat jordbruk som är ekologiskt hållbart.Sverige skall vara starkt pådrivande för ökade djurskyddskrav. Sundastallmiljöer och en värdig behandling av djur i samband med transport ochslakt borde enligt vara en självklarhet.BioetikDe nya teknologiska framstegen har i allt väsentligt gagnatmänskligheten. I takt med utvecklingen ställs mänsklighetendock inför ständigt nya etiska utmaningar som måstehanteras på bästa möjliga sätt. En öppen och fri marknadsom den europeiska måste också regleras av en gemensamlagstiftning. För är det viktigt att dennalagstiftning säkrar en sådan hög etisk nivå att denbioteknologiska industrin och forskningen i alla lägenrespekterar ett absolut människovärde och mänskligvärdighet. Patent på bioteknologiska uppfinningar har underlång tid debatterats inom EU. På grund av olika etiskaförhållningssätt där ministerrådet och kommissionen svararför en liberal linje och för en merarestriktiv linje har dock inget konkret direktiv kunnat antas.Rör inte den genetiska arvsmassanKommissionen har lagt fram ett revideratdirektivförslag som bygger på det tidigare direktivet såsomdet utformades efter ändringar. Idet nya direktivförslaget har man försökt att göra en tydligareskillnad mellan patenterbara uppfinningar och upptäcktersom generellt inte kan patenteras. Även villkoren för patenthar skärpts och genterapi av mänskliga könsceller harförbjudits. Trots detta anser attändringarna inte är tillräckliga och att direktivförslaget måsteavvisas. anser också att regeringen underregeringskonferensen måste föra fram en restriktiv linje inomområden som rör förändringar av den genetiska arvsmassan.Andra pelaren: utrikes- ochsäkerhetspolitik (GUSP)Freden viktigaste måletNär politiker lade grunden till det europeiskasamarbetet var freden det absolut viktigaste målet. Dennamålsättning är lika aktuell men för att den ska kunnatillgodoses även måste medlemsländerna verkaför att EU effektivt kan företa aktiva säkerhetspolitiskaåtgärder och bland annat fördjupa sin solidaritet medBaltikum samt Öst- och Centraleuropa.Påskynda EU:s utvidgningKristdemokraterna i och i de övrigamedlemsländerna arbetar för att EU påskyndar sinutvidgning mot samt Öst- och Centraleuropa.Under tiden måste EU även fördjupa sitt samarbete meddessa länder både politiskt och ekonomiskt så att de står välförberedda den dag då deras medlemskap är klart. Detta är avmycket stort säkerhetspolitiskt intresse för ochövriga . EU är världens störstabiståndsgivare och handelspartner till länderna i Östeuropa.Utan denna insats hade varit mycket instabilt.Möjliggör gemensamma militäraoperationerEU skulle kunna ha gjort mer för att förhindra kriget iBosnien men vi får inte glömma att EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik är en ny företeelse och vidkrigets utbrott hade inte EU några formella strukturer för attkunna agera. Detta vill ändra på. EUmåste i högre utsträckning kunna ta ett aktivt ansvar förEuropas säkerhet genom att bland annat företavälorganiserade fredsoperationer sanktionerade ellerorganiserade av FN eller . Under hela konflikten i föredetta var EU den mest aktiva parten när detgäller humanitärt bistånd.Kristdemokraterna vill också att EU:s utrikes- och säkerhetspolitikfördjupas genom att Europeiska unionen i ökad utsträckning görgemensamma utrikespolitiska markeringar för att främja internationellsäkerhet och stabilitet baserad på mänskliga rättigheter, marknadsekonomioch avspänning.Vår säkerhetspolitik får inte fastna i för då är det ingensäkerhetspolitik. Vi måste därför ödmjukt utifrån omvärldsutvecklingen varaberedda att diskutera i vilka former och i vilken omfattning vi ska delta i deteuropeiska säkerhetssamarbetet. Även om det inte är aktuellt att omprövaden svenska alliansfriheten är det således väsentligt att bevarahandlingsfriheten och fullt ut deltaga i det framväxande europeiskasamarbetet utan låsningar. menar att vi inte kan låsa fastsvensk säkerhetspolitik vid en linje i den svårförutsägbara och helt nyasäkerhetspolitiska situation som råder.Försvarssamarbete på mellanstatlignivåKristdemokraterna anser att ett eventuellt europeisktförsvarssamarbete ska ske på mellanstatlig nivå. VEU-fördraget ska i sin nuvarande utformning inte integreras iEU:s fördrag och inget EU-medlemsland ska tvingas att åtasig förpliktelser om ömsesidigt försvarsbistånd. För att gemöjlighet för samtliga medlemsländer i EU att varamedlemmar i har föreslagit attSverige bör ta initiativ till att utveckla en gren av VEU tillfredsfrämjande operationer, katastrofhjälp och krishantering.EU:s och misslyckande under är etttillräckligt bevis på att behöver en effektivsäkerhetsorganisation. anser att Sverigesoch initiativ i denna riktning härvid är mycketvärdefulla. Detta skulle bidra till en fortsatt framgångsrikintegration och utveckla EU:s krishanteringsförmåga.Sverige ska aktivt förhindra att EU disponerar gemensammakärnvapen. För att verkställa beslut om gemensammaåtgärder ska EU ha möjlighet att använda sig av VEU:sresurser.Kvalificerad majoritet i utrikes- ochsäkerhetspolitiska beslutEU:s gemensamma utrikespolitik och säkerhetspolitik bör iframtiden utformas med hjälp av kvalificerad majoritet utomi de fall då enskilda medlemsländer inbjuds att medverka imilitära operationer eller då medlemsländers vitalasäkerhetspolitiska intressen påverkas. Varje enskiltmedlemsland ska ensamt besluta om deltagande med egnamilitära enheter men ska ej kunna hindra övrigamedlemsländer att gå vidare i frågor om till exempelförsvarspolitik eller deltagande i gemensammafredsoperationer. De länder som inte deltar i gemensammamilitära åtgärder ska inte behöva delta i finansieringen avdessa. Med bibehållen militär alliansfrihet villKristdemokraterna att aktivt deltar i EU:ssäkerhetspolitik.När det gäller begreppet nationell vetorätt finns det inget sådant. finns en institutionaliserad vetorätt för den eller depermanenta medlemmar som önskar stoppa beslut som i regel fattas medkvalificerad majoritet. I EU är det annorlunda, besluten om GUSP(gemensam utrikes- och säkerhetspolitik) fattas, förutom procedurfrågor,med enhällighet av EU:s utrikesministrar. Eftersom en enda minister frånvilket som helst av medlemsländerna kan stoppa ett förslag har detta avsomliga beskrivits som om de hade vetorätt. Möjligheten att stoppa ettförslag kommer alltså inte från någon formell vetorätt utan frånkonsekvenserna av enhällighet.Det förslag som , med stöd,presenterar liknar mera beslutsfattandet i , det vill sägabeslut fattas med kvalificerad majoritet men med vetorätt för medlemmarna.Skillnaden jämfört med FN är att vetorätten ska gälla för samtligamedlemmar men att den bara får gälla vitala säkerhetspolitiska intressen.Ändra vapenexportreglernaKristdemokraterna vill att vapenexport begränsas till stabilademokratiska stater. Av denna anledning önskarKristdemokraterna att under regeringskonferensentar initiativ till att vapenförsäljningen från EU-länderna gesen annan inriktning än den nuvarande. Ett organiseratsamarbete och specialisering på krigsmaterielområdet inomhela EU skulle kunna leda till att försäljningenbegränsas till att främst gälla unionens medlemsländer och iandra hand övriga stabila demokratiska stater.Sverige har svikit u-ländernaEU:s biståndspolitik står inte i konflikt med den svenskautan utgör ett värdefullt komplement. Som fullvärdigmedlem finns det också flera möjligheter att påverka EU:sbiståndsarbete. Vår trovärdighet har dock kraftigt naggats ikanten sedan vi från våra förhandlingar med EUfram till dagsläget har sänkt biståndsanslaget som låg nära 1procent av BNI till ett belopp som motsvarar 0,7 procent.Sverige har därmed försuttit en unik chans att tillsammansmed bland annat påverka de andra EU-medlemsländerna till en höjning av deras biståndsanslag.Vem lyssnar på uppmaningar till förnyade insatser tillförmån för tredje världen när uppmanaren själv drastisktsänker ambitionerna?Kristdemokraterna har i sin motion med anledningen av regeringenskompletteringsproposition redogjort för en plan, med tillhörandefinansiering, för att höja biståndets andel av BNI senast år2001. Först när vi påbörjar denna plan kan aktivt påverka EU-medlemsländerna att höja deras biståndsanslag.Tredje pelaren: juridik ochinrikespolitikEU:s kompetensKristdemokraterna anser att bland annat asyl-, viserings-,invandringspolitik och gränskontroller är viktigagränsöverskridande politikområden. Stora delar av EU:sjuridiska och inrikespolitiska samarbete borde därförgenomgå en harmonisering och en integrering in igemenskapspelaren.Vidare borde besluten i större omfattning fattas med kvalificerad majoritet.Detta innebär bland annat att dessa områden placeras under parlamentetspolitiska kontroll och domstolens juridiska kontroll. Detta får inte hindramedlemsländernas legitima rätt att värna territoriell suveränitet och integriteteller medborgarnas säkerhet.Utveckla Europol till en effektiv enhetI denna anda ska Europol utvecklas till en effektiv enhet föreuropeisk bekämpning av internationell kriminalitet. Europolska inom dessa områden åtnjuta väldefinierade operationellabefogenheter, tillslag i medlemsländerna ska till exempelgöras under ledning av nationella polisstyrkor. Riktlinjernaför Europols kriminalregister bör utformas med respekt förden enskildes integritet.Kristdemokraterna anser att det behövs en europeisk ramlagstiftning förbrott mot europeisk lag som möjliggör tydliga och enhetliga straff för likabrott i samtliga medlemsländer. Åtgärder för att stävja fusk som försämrarunionens finanser ska prioriteras. EU ska ha makt att utdöma straff till demedlemsländer som illegalt använder sig av EU:s gemensamma ekonomiskamedel. EU ska även ha makt att verkställa de utdömda straffen/sanktionerna.Den fria rörligheten inom EUPrincipen om den fria rörligheten för personer finnsinskriven i . Den utgör en av de så kallade fyrafriheterna och är en del av regelverket om den inremarknaden. Fri rörlighet och öppenhet är bra för människoroch knyter människor och länder närmare varandra.Kulturellt utbyte lägger grunden för förtroendefullarelationer. Att bryta ned hinder för öppenhet och frihet är ettangeläget arbete.I samband med förhandlingarna om medlemskap i unionenförklarade och de andra regeringspartierna att vi önskarmedverka till att förverkliga den fria rörligheten för personer. Samtidigtgjorde vi, liksom även och , två förbehåll. För det första skullepersonkontrollerna vid de inre gränserna avvecklas först när verkningsfullakompensatoriska åtgärder var på plats. var mycketangelägna att hitta alternativa metoder för att hejda kriminell verksamhet vidgränsen. Det andra villkoret var att den nordiska passfriheten skulle bevarasvilket i praktiken skulle leda till att nordiska icke-EU-medlemsländer skullebli associerade medlemmar i det så kallade Schengensamarbetet.Under våren 1996 och efter förhandlingar med Schengenländernaformaliserades villkoren för ett svenskt medlemskap i i enlighetmed de önskemål som presenterade undermedlemskapsförhandlingarna. I samband med den debatten i fördeKristdemokraterna fram allvarlig kritik på två viktiga punkter. Dekompensatoriska åtgärderna inom EU (bland annat Europol och etteuropeiskt informationssystem om kriminella) var inte färdigutvecklade.Dessutom hade den socialdemokratiska regeringen tillsammans medMiljöpartiet drivit igenom en minskning av 750 heltidstjänster inom tullen.KonsumentpolitikDen fria rörligheten av varor behöver kompletteras med ettallt starkare konsumentskydd och en höjd kvalitetsstandardpå de varor som till en följd av den fria rörligheten kommeratt säljas över hela . Med hänvisning till nationellakrav på skydd för hälsa, miljö och säkerhet bör enskildaländer kunna tillämpa strängare produktkrav. Sverigesmedlemskap i innebär att vi nu fullt ut kan medverka ioch påverka utvecklingen av konsumentpolitiken i Europa.Dessutom kan vi vara med och utforma de gemenskapsreglersom är av betydelse från konsumentskyddssynpunkt. Sommedlem i EU bör arbeta för att Romfördragetsviljeinriktning att uppnå en hög konsumentskyddsnivå ocksåförverkligas.Två huvudgrupper av konsumentskydd kan urskiljas, dels de som gällerproduktsäkerhet och produktutformning, dels sådana som gällerkonsumenternas ekonomiska och rättsliga intressen. Vad gäller den andratypen av konsumentskydd kan enskilda länder gå betydligt längre i skydd avsina medborgare, än vad EU rekommenderar. antogkommissionen ett andra konsumentprogram för en treårsperiod. I dettapåtalas att konsumentinformationen är otillräcklig. Man påpekarbetydelsen av information för att konsumenterna skall kunna ta vara påmöjligheterna att påverka genom sitt produktval och ta vara på fördelarnamed den inre marknaden. Viktigt för att verka för i EU är attkonsumenterna ska kunna ställa krav på uttömmande märkning som angerinnehåll, produktionssätt, ursprungsland med mera. Speciellt gäller detlivsmedel, läkemedel och hushållskemikalier.Kampen mot narkotika har högstaprioritetKristdemokraterna i har visat prov på ett stortengagemang i kampen mot alla tendenser till liberaliseringarav narkotikapolitiken. Mellan en uppgivenliberaliseringspolitik och en offensiv bekämpningsfilosofifinns det inte något utrymme för kompromisser. Sådanakompromisser orsakar bara förlust av mödosamt erhållnalandvinningar i kampen mot narkotika.Kristdemokraterna har pekat på att efterfrågan på narkotika varierarkraftigt beroende på en mängd variabler där en av de viktigaste är dengrundläggande attityden i samhället.