mot · GK02Sf221 · 1996-10-07 00:00:00 — pågår ett arbete med att reformerapensionssystemet. 1994 togs ett principbeslut om hur ett nyttpensionssystem ska utformas. Den mycket detaljeradeprincipöverenskommelsen innebär problem. Partierna harbundit sig för en rad detaljlösningar som vid den fortsattaberedningen har visat sig oväntat komplicerade.Under sommaren 1995 lades två departementspromemorior: Reformeratpensionssystem - lag om inkomstgrundad ålderspension Ds 1995:41 ochVissa frågor avseende allmänna egenavgifter Ds 1995:29. Båda fickförödande kritik från de tunga remissinstanserna ochRiksrevisionsverket. Därefter har ingenting hänt förrän premiereserv-utredningen lämnade ett delbetänkande . Förslaget innebäravvikelser från principbeslutet bl.a. beroende på att de krav som där ställsdelvis är oförenliga. Flera stora frågor verkar inte kunna få sin lösning inomden begränsade grupp av partier som arbetar med att utforma pensions-systemet.Många stora frågor som är viktiga både för den enskilde och församhällsekonomin är fortfarande olösta. Det finns t.ex. ingen samlad bild avde totala kostnaderna för det nya pensionssystemet.Problemet med att det nya systemet är underfinansierat och att detta ger enmerbelastning på statsbudgeten är en fråga som fortfarande utreds. Under enövergångsperiod ska statskassan kompenseras genom att AP-fondernaminskas kraftigt. utgör AP-fonderna en motvikt mot statsskulden.Minskningen av AP-fonderna i kombination med uppbyggnad av privatsparande i premiereservfonder försvagar de offentliga finanserna genom enminskning av den offentliga sektorns förmögenhet och gör dem mer känsligaför ränteförändringar. När premiereservfonderna är fullt utbyggda kommer deatt vara av samma omfattning som AP-fonderna , d.v.s. ca 600 miljarderkronor. De kommer då att få en betydande ställning på den svenskakapitalmarknaden. En överföring på från de inbetaldapensionsavgifterna ska göras till premiereserven. Mer pengar äntidigare måste därför tas från AP-fondernas avkastning, som därför snabbtkommer att minska. Även utrymmet för redan löpande pensionsutbetalningarkommer därmed att minska.Regeländringar i det nya systemet gör att det beräknas bli dyrare än detnuvarande under några decennier in . En merkostnad uppstårockså om inte avtalspensionerna minskas i förhållande till grundpensionen.Sammantaget blir detta en kostnadspuckel på ca årligenvid tillväxt. De här redovisade effekterna av reformen innebär ökningarav den offentliga utgiftsnivån och måste på ett eller annat sätt finansieras.Den avgörande frågan om växling från arbetsgivaravgifter till egenavgiftersom kritiserades, särskilt från fackligt håll, redan i remissbehandlingen införprincipbeslutet, är inte löst.Förutom dessa finansieringsproblem finns en del andra viktiga områdensom inte kunnat lösas: förtidspensionerna, efterlevandepensionen, pension förstudier, delad pensionsrätt mellan makar och indexeringen av intjänadepensionsrätter och utbetalda pensioner. Pension för vård av små barn kommeratt kräva en omfattande och kostsam administration, utan att få någon störreeffekt för den enskilde. Premiepensionen kommer i inledningsskedet att kosta300 att administrera för att längre fram kosta fleramiljarder.Man kan inte påstå att pensionsuppgörelsen varit någon succé. Arbetet gårsakta och de olösta problemen tornar upp sig. Den tid arbetet skulle ta hardärför fått förlängas.Det finns anledning att utvidga arbetet med att reformera pensionssystemetoch anpassa direktiven till dagens situation. I Pensionsutredningensbetänkande SOU 1990:76 finns mycket ingående utredningar om förändringari pensionssystemet som syftar till att anpassa det då trettioårigapensionssystemet till framtiden. Prognoser för utvecklingen är framräknadeända till 2035. En justering av dessa med de nu kända värdena kan ge ett bra underlag för nya överväganden. I betänkandet finnsockså värdefulla kunskaper om hur förändringar i pensionssystemet påverkarsamhällsekonomin som helhet genom dess påverkan på andrasocialförsäkringssystem.Pensionsarbetsgruppen har alltför lättvindigt avfärdat möjligheterna attskapa ett reformerat pensionssystem genom att bygga på det pensionssystemsom redan finns. Ett stort arbete har utförts med samma målsättning som densom gäller för det nya pensionssystemet. Det är slöseri att inte ta tillvaradessa kunskaper inför det nu pågående arbetet.En alldeles för liten grupp har haft den stora uppgiften att utformaframtidens pensioner. Gruppen bör utvidgas och tillföras fler ledamöter ochexperter. Alla riksdagspartier bör vara representerade. Prestigen måste läggasåt sidan. Ett trovärdigt pensionssystem för dagens och framtidens pensionermåste vara gruppens uttalade mål. Det fullständiga förslaget måstepresenteras och diskuteras i breda kretsar före beslut. Arbetet i den utvidgadeutredningen måste få ett snabbt förlopp. Osäkerheten kring framtidenspensioner påverkar hushållens konsumtionsmönster och därmed landetsekonomiska utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvidgad utredning om ett reformeratpensionssystem.