mot · GK02So655 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta berör inte baraalkoholreklam, utan också det svenska förbudet mot reklam riktad till barn.Anhöriga tillmissbruksfamiljerDet är inte bara den som dricker som kan drabbas avalkoholskador. Enligt uppföljningar av dem som sökt hjälpför sitt alkoholberoende vet man att det runt varjemissbrukare finns minst 4-5 personer som direkt påverkas avhans/hennes drickande: barn, partner, föräldrar,arbetskamrater och nära vänner. uppskattaratt det finns 300 000-500 000 personer som har allvarligaproblem av drickandet. Om det stämmer skulle det i så fallinnebära att det finns mellan 1,2 och 2,5 miljonermänniskor i som har någon i sin omedelbara närhetsom har mer eller mindre omfattande missbruksproblem. Settur ett livslångt perspektiv är det ännu fler som drabbas någongång i livet. Alkoholen är på detta sätt en fråga som angåralla.Alltför ofta hamnar partnern till en person med alkoholproblem i ensituation där de försöker dölja att problemet finns. De skäms kanske för sinpartners beteende, och vill inte se att mannen eller kvinnan de älskar riskeraratt bli alkoholist. Därför "hjälper" de ofta den som missbrukar genom attförse honom eller henne med undanflykter och bortförklaringar, och genomatt städa upp efter missbrukarens misstag och försummelser. Partnern har dåblivit en möjliggörare, en som gör att missbruket kan fortsätta genom att denegativa konsekvenserna av missbruket inte blir tydliga för missbrukaren.Vid uppföljningar av missbrukare som fått behandling har man funnit ettsamband mellan missbrukarens typ av problem och depressioner hospartnern. Om det är svårt att ta upp problemet och prata öppet om det ifamiljen och om det ofta är konflikter i familjen ökar risken att partnernutvecklar en depression.De mest utsatta av de anhöriga är naturligtvis barnen. Det finnsuppskattningsvis minst 100 000 alkoholmissbrukare som lever med sina barn.Det innebär att cirka 175 000-200 000 barn lever i en familj medmissbruk. Det blir i genomsnitt ett barn av tio, eller 2-3 barn i varje klass.Barn i missbrukarfamiljer får ta vuxenansvar för tidigt och blir berövadesin egen barndom. De visar upp en rad symtom på att de inte mår bra, ochberoende på situationen väljer de olika strategier för att klara sig. Det finnsflera bra material som handlar om hur man uppmärksammar de här barnenoch vilka stödåtgärder som kan behöva sättas in. Att växa upp i en familj medmissbruk är en riskfaktor för en rad problem senare i livet. Många har dåligtsjälvförtroende, känner självförakt och har tappat tilltron till andra. Det ärockså betydligt fler som utvecklar eget missbruk, gifter sig med enmissbrukare, blir utsatta för incest och våld i hemmet eller blir kriminella ochsexuellt utnyttjade.Det är viktigt att poängtera att det rör sig om en ökad risk och inte enödesbestämd väg. Många barn till missbrukare lever ett bra liv som vuxna.Om barnet får en bra kontakt med en vuxen i omgivningen som lyssnar ochstödjer kan riskerna för problem senare i livet minska. En viktig del i detförebyggande arbetet är alltså att se till att det finns beredskap att upptäckaoch ta hand om barnen från familjer med missbruk. Alla tillgängliga resurserbör sättas in för att stödja och hjälpa dessa barn.Narkotika Målsättningen för den svenska narkotikapolitiken skall varaatt skapa ett narkotikafritt samhälle. Narkotikaproblemet kaninte varaktigt lösas utan en stark samverkan mellan världensländer, myndigheter, frivilliga organisationer och människor.Narkotikahandeln är internationell. Det är viktigt att FN ochWHO tillåts spela en aktivare roll i samordningen mellanolika länder. Detta leder till en bättre förståelse och bättreförutsättningar till samarbete mellan klassiska "producent-"och "konsumentländer". Det är också av största vikt att detendenser till legalisering som finns i vår omvärldmotarbetas. Mycket av propagandan för legalisering bedrivsinom EU-systemets ramar, framför allt inne från parlamentet.Det skulle vara i intresse att hjälpa de svenskafrivilliga organisationer som bekämpar ennarkotikaliberalisering att få ökade möjligheter att beskrivade svenska erfarenheterna. Detta skulle kunna ske genom attregeringen erbjuder ekonomiskt stöd till organisationernasinternationella arbete. Motsvarande stöd skulle också kunnages till frivilliga organisationer som arbetar för en restriktivalkoholpolitik. Eftersom narkotikahanteringen ärinternationell är det viktigt att det skydd motinförsel av narkotika som finns vid gränsen inte monterasned.För att åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk skall fungera måste devara förankrade hos majoriteten av befolkningen. För att uppnå detta måstedet opinions- och folkbildande arbetet förstärkas. Målsättningen måste varaatt förstärka den starka folkopinion mot narkotika som redan finns.Polisens och arbete på gatunivå måste ha stor intensitet. Attstöra gatuhanteringen är viktigt för att minska tillgången och möjligheternaatt missbruka. Det har visat sig vara en av de nödvändiga åtgärderna för tidigupptäckt, tidiga ingripanden och påföljder i form av behandling, böter ellerfängelse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett heltäckande förslag om insatser för att minskaalkoholkonsumtionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utvärdering av ANT-undervisningen i grundskola ochgymnasium,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökat stöd till frivilliga organisationer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ANT-utbildning i yrkesutbildningar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionenanförts om behovet av utökad information till föräldrar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda insatser för punktnykterhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om punktskatterna på alkohol,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholfri representation i statlig förvaltning och ,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad tyngd för kommunernas riktlinjer för serveringstillstånd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av hur kommunerna uppfyllt sittalkoholpolitiska ansvar i samband med övertagandet av beslutanderätten omserveringstillstånd,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att förhindra försäljning av folköl till minderåriga,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av insatser mot illegal alkoholhantering,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om marknadsföring av alkoholdrycker,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av resurser till anhöriga till missbrukare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till svenska frivilligorganisationers arbete inomEU,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikapolitiken.