mot · GK02L203 · 1996-10-07 00:00:00 — Huvudstrategin för den ekonomiska politiken måste vara attsatsa på direkt tillväxtfrämjande åtgärder i förening med enlångsiktig budgetsanering. Särskilt måste inriktning ske motnäringspolitik och företagande. Men för att lyckas krävs detäven en kraftfull satsning på det mänskliga kapitalet dvs.mjuka investeringar såsom personlig kompetens,arbetsrutiner och organisation.En uppvärdering av kunskapskapitalet motiveras också av attSverige, liksom övriga västeuropeiska länder, befinner sig mitt i ettparadigmskifte med övergång från ett "hårt" industriellt samhälle tillett "mjukt" kunskapssamhälle.Värdering av "mjuka"tillgångarDet brukar heta att människan är företagets viktigastetillgång. Liberalismen har alltid satt individen i centrum ochdetta bygger på en tro på människan. Detta budskap är giltigtför alla områden med utbildningspolitiken som etttypexempel. Från en liberal utgångspunkt är det naturligt attbetrakta varje anställd som en "tillgång" ingående iföretagens kunskapskapital.KunskapsföretagensvärderingMen för att uttrycket inte skall stanna vid en läpparnasbekännelse måste det ske en ändring av praxis för värderingav företag, framför allt synen på investeringar i personal. sker ett slöseri med de anställdas kompetens. Hårdainvesteringar - t.ex. maskiner och skrivbord - anses ha ettbestående värde medan mjuka investeringar däremot ansessakna varaktigt värde. De anställdas kompetens ses mer som"förbrukningsmaterial". Hårda men inte mjuka investeringartas upp som tillgångar i företagens balansräkningar.Människan har inget synligt värde i redovisningen.Vårdandet av kunskapskapitalet görs mer på intuition, av godvilja, som löneförmån eller rent krasst för att snabbt få ut merproduktion.Måttstocken som ett företag i första hand bör värderas och styrasutifrån är dess potentiella förädlingsförmåga. Detta innebär att allatillgångar som påverkar produktiviteten kommande år ska varavärdemässigt synliga i företagens räkenskaper, dvs. visa såväl hårdasom mjuka värden. Genom att hantera människan utifrån sammaekonomiska premisser som man hanterar dyrbar hård investeringstimuleras företagen att göra mjuka investeringar och alltså satsa påkompetens.Målet är att få ett nytt synsätt på kunskapssamhällets investeringaroch att införa en värderingspraxis som dels är anpassad till dagensverksamhetsstruktur, dels kan mäta "det mjukas" rätta del i förädlingenoch dels ger stimulans till ökade satsningar i kompetensutveckling,informationssystem och andra mjuka investeringar.Riksdagens beslutRiksdagen har genom lagutskottet kraftfullt och dessutomenhälligt betonat behovet av att finna en modell för attvärdesätta humankapitalet i företagens redovisning samtöverlämnade till redovisningskommittén att utarbeta ettförslag som efter vederbörlig behandling kan bli en nationellståndpunkt vid företagsredovisning.Här bör tilläggas att nuvarande redovisningslagstiftning är otill-räcklig vad beträffar beaktande av humankapitalet i företagensräkenskaper. Det låter sig sägas att nuvarande regelsystem inte utgörnågot hinder mot att i någon form redovisa humankapitalet. Men omden svenska ståndpunkten är att humankapitalet utgör en värdefull posti företagens ekonomiska redovisning bör detta framgå av lagtexten ochinte bara i lagens motivtext.RedovisningskommitténsförslagDetta är ett angeläget men inte helt enkelt uppdrag. Det ärnaturligtvis svårare att ta hänsyn till icke materiella värden,men i praktiken kan det vara lika lätt eller svårt att garanterariktigheten i ett mjukt balanserat värde som i ett hårt sådant.Men finns lyckligtvis väldokumenterade och beprövademetoder som hjälp vid värdering av investeringar i mjukavärden och vid bedömningen av hur dessa ekonomisktförbrukas.Nu avvaktas förslag med stort intressefrån alla berörda parter. Förhoppningsvis kan förslaget efter veder-börlig behandling i gängse ordning leda till en modernare redovis-ningslagstiftning.Ett framtida steg får väl bli ett svenskt initiativ i det internationellaredovisningsrådet med målet att uppnå global rättslig harmoni i synenpå kunskapskapitalet som en värdefull post i företagens ekonomiskaredovisning.Skydd för "mjuka"investeringarDen snabbast växande företagssektorn i ärkunskapsbaserade tjänsteföretag med konsultbranschen itätposition. Trenden ökar i takt och styrka bland annat genomden snabba utvecklingen av informationsteknologin. Och härär det viktigaste produktionsmedlet medarbetarnaskompetens.Förändringstakten i tjänsteföretagen är hög och för att hänga med iden tuffa konkurrensen måste företagen och deras medarbetareständigt utveckla sig och lära nytt. Men anser många företagareatt investeringar i kompetenshöjning av anställda är en alltför osäkerinvestering. Den anställde kan plötsligt sluta och ta investeringen medsig, kanske till och med börja i ett konkurrerande företag eller startaeget och plagiera tidigare arbetsgivares koncept, påpekas frånföretagarhåll.Kunskapsbaserade tjänsteföretag är "spetsföretag" och som sådanamycket viktiga för svenskt näringsliv och för svensk ekonomi. Det ärtjänste- och kunskapsföretagen som skall generera många nya jobb.Om dessa företag ska bli morgondagens tillväxtföretag, krävs att dedels vågar investera i kompetenshöjning av medarbetarna, dels kanskydda denna investering. anses skyddet för kunskapskapitalet fördåligt. I en sådan situation riskerar en gammal tids lagstiftning atthämma tillväxten i den nya tidens företag.Svårskyddad investeringKunskapsföretagen skiljer sig från andra företag genom attderas huvudsakliga tillgångar består i kunskapskapitalet, somalltså innefattar den personliga kompetensen och kapacitetenhos den enskilde medarbetaren, men också varierandeinformationssystem hos företaget, exempelvis databaser,kundregister, manualer med mera.Speciellt i bokslutstider kan man notera att dessa mjuka tillgångar ärsvåra att värdera. Ett särskilt problem är emellertid att dessa tillgångarär svåra att skydda. Om en medarbetare slutar och övergår ikonkurrerande verksamhet kan han använda sig av kunskaper från denförre arbetsgivaren utan att behöva ersätta honom för detta. Företagetriskerar därmed att dräneras på sin i stort sett kanske enda tillgång -alltså - vilket givetvis är en expansions-hämmande faktor.Skyddsregler behövsDe kunskapsbaserade tjänsteföretagen efterfrågar ändradeoch nya regler för att skydda sin största tillgång, alltsåkunskapskapitalet.Nuvarande immaterialrättsliga lagstiftning - främst upphovsrätten,patentlagen, varumärkesrätten och firmarätten - ger kunskaps-kapitalets olika beståndsdelar visst skydd. Men på företagarsidan ansesskyddet ha otillräcklig omfattning, särskilt om verksamheten harinternationell karaktär.På marknadsrättsområdet anses det också finnas stora brister. Ettkonsultföretag som marknadsför managementutbildning förföretagsledare kan erhålla visst skydd genom att utnyttja tre skildarättssystem. Så kan ske genom varumärkesregistrering av ett namn pådet egna utbildningsprogrammet, genom upphovsrätten om program-innehållet utförligt dokumenteras och genom mönsterregistrering aveventuella spel eller liknande i programmet. Därigenom kan ettskyddsnät vävas ihop som i bästa fall åtminstone försvårar flagrantaefterbildningar och uppenbart otillbörlig marknadsföring. Men skyddetupplevs som helt otillräckligt av företrädare för kunskapsföretag.Även arbetsrättslagstiftningen anses föråldrad särskilt beträffandekunskapsföretag. En anställd nyckelperson i ett sådant företag kan oftaha en starkare ställning än arbetsgivaren. Det finns ett stort behov avatt kunna teckna individuella avtal med främst konkurrensklausuler.Arbetsrättslagstiftningen är emellertid tvingande och tillåter avvikelserendast via kollektivavtal. I denna del måste reglerna göras dispositivaför att möjliggöra individuella avtal mellan parterna. Därigenomuppnås en ökad flexibilitet som markant ökar kunskapsföretagensmöjligheter att skydda investeringar i kunskapskapitalet.Rättsligt nytänkandeDet erfordras tydligen ett nytänkande inom samtliga rättsligaområden för att de kunskapsbaserade tjänsteföretagen ska fåmöjligheter att skydda kunskapskapitalet. Endast därigenomstimuleras framgångsrika tjänsteföretag att växa genommjuka investeringar.Även om dessa områden åtgärdas så anser man på företagarsidan attkunskapsföretagen åtnjuter ett svagare skydd för sina affärsidéer änandra företag, särskilt om de har internationell potential. Detta fårfinansiella konsekvenser som hämmar expansionsviljan. Dessutommåste kunskapsbaserade tjänsteföretag arbeta med högre soliditet änandra för att kunna utverka bankkrediter. Därför behöver ävenföretags- och ägarbeskattningen ändras generellt så att expansions- ochexportbenägenheten kan öka.Frågorna är mycket viktiga, kanske livsavgörande, för berördakunskapsföretag. Dessa är "spetsföretag" och som sådana mycketviktiga för svenskt näringsliv och för svensk ekonomi. Ogynnsammabetingelser kan driva dem utomlands. Det får därför ses som mycketangeläget att regeringen tar initiativ till en utredning som, med nusedvanlig svensk utredningssnabbhet, tar ett samlat grepp på dettaproblemkomplex och föreslår nödvändiga förbättringar. Bådeimmaterialrättslig, marknadsrättslig och arbetsrättslig lagstiftninganses vara i behov av förbättringar för att ge svenska tjänste- ochkunskapsföretag möjligheter att utvecklas i Sverige.Sammanfattande förslagKunskapskapitalet har en central funktion i den brytningstiddå industrisamhället övergår i ett kunskapssamhälle.De båda ovan berörda rättsliga punkterna om kunskapskapital, alltsådels förbättrad lagstiftning beträffande redovisning av kunskaps-kapital, dels förbättrat skydd för investeringar i kunskapskapital haroavvisligt ett samband. Ett förbättrat skydd skulle ju i hög gradstimulera till ökade investeringar. En sådan utveckling skulleuppenbarligen vara av stor strategisk betydelse för svenskt näringslivoch därmed för svensk ekonomi. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftning beträffandekunskapskapitalredovisning i företagens räkenskaper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättsligt skydd för kunskapskapitalinvesteringar.