mot · GK02K713 · 1996-10-07 00:00:00 — Det nya public service-uppdraget förutsätter enligt vår mening enkoncentration av resurser för attkunna uppfyllas.Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll i samhällslivet ger anledning att införkommande tillstånd pröva frågan om dagens licensfinansiering bör ersättas medskattefinansiering.Kvalitet istället för dominansVid en fortsatt verksamhet med två TV-kanaler och fyra radiokanaler blir detintemöjligt att tillföra publiken ett programutbud med tillräckligt stark kvalitet,djup ochkulturellt skapande för att detta skall ha en tydlig profil och identitet. Ivalet mellandominans som strider mot de krav som skall ställas på offentlig verksamhet inommedieområdet och kvalitet som kan ge public service-verksamheten en unik roll isamhällslivet är det det senare som skall väljas. Mot den bakgrunden anser vi att företagen skall koncentrera sina resurser till en TV-kanal och tvånationella radiokanaler. Därigenom kan en TV-kanal och två radiokanalerprivatiseras vilket möjliggörökad konkurrens och mångfald även i den nationella radioverksamheten. De privatiserade kanalerna skall ha en räckvidd som ger samma möjligheter förpubliken över hela landetatt ta del av dem. Den TV-kanal som privatiseras skall även i fortsättningenupprätthålla en självständignyhetsredaktion. Det är vår uppfattning att en privatisering kan genomföras under innevarandetillståndsperiod. Detankommer på företagen att koncentrera och kraftsamla sin verksamhet så attuppdraget kan fullföljas.Anser företagen inte detta vara möjligt så kan staten revidera tillståndensinnehåll i den riktning som ovanangivits. Det finns vidare enligt vår mening anledning att ifrågasätta attUtbildningsradion skall vara ett särskiltpublic service-företag med licensfinansiering.Utbildningsradion sänder inte i någon egen kanal utan tillverkar program förpublicservice-verksamheten. Ställningen som public service-företag innebär en osundkonkurrens på den svenska utbildningsmarknaden och gentemot de medieföretag somverkar inom detta område. innebär Utbildningsradions ställning sompublicservice-företag att licensmedel används för verksamheter som andra medie- ochutbildningsföretag kan bidra med.De programsändande kanalerna kan köpa program av utbildningsslag från mångaolika företag. Därmeduppstår både tävlan och nytänkande på ett sätt som inom så många andra områdenvisat sig vara nyttigt. Motdenna bakgrund föreslår vi att Utbildningsradion utbjuds till försäljning.Riksdagen bör av regeringen begära förslag om koncentration av resurser ochprivatisering av tvåradiokanaler, en TV-kanal samt utbildningsradion.Den licensfinansierade verksamheten skall koncentrera sig på de kanaler som denhar tillgång till. Det voredärför fel att utöka antalet kanaler inom vilka public service-verksamhetenskall sprida sina resurser. Vi säger nej till utvecklingen av en så kallad politikerkanal med ständigautsändningar från politikensvärld. Medierna skall stå fria och oberoende från det offentliga, inte bli dessmegafon. Licensbetalarnaspengar skall inte användas för att gå vid sidan om redaktionell prövning avnyheter och politiska debatter.Finns det ett intresse bland publiken finns det också möjlighet för privataföretag att starta en sådanverksamhet. De licensfinansierade programmen skall publiken kunna ta del av genom dekanaler som står till publicservice-verksamhetens förfogande. Det är oacceptabelt att publiken skall behövabetala en andra gång tillandra kanaler för program som den redan betalat för genom licensen.I samarbetet med förefaller sträva efter att ta betalt frånpubliken för program som publiken redan betalat för. skallinte sökautöka sitt antal kanaler bakvägen genom projekt med till exempel . Deturholkarföretagets resurser, skapar orättvisa konkurrensvillkor samt tvingar publikenatt betaladubbelt för program som den redan betalat för.Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att för regeringen klargör att licensfinansierade elleroffentliga pengar inte skall användas till att sända program i andra kanaler ände som bolagen disponerar ochsom den licensbetalande publiken har tillgång till.Nej till höjda licensavgifterVid en koncentration av den licensfinansierade verksamhetens resurser genom enprivatisering av en TV-kanal och två radiokanaler bortfaller behovet av höjdlicens. Avdetta skäl avslår vi höjningen av licensavgiften.Den licensfinansierade verksamheten får inte låta sig reklamfinansierassamtidigt med sin offentligtkontrollerade finansiering. För det första leder detta till direkt orättfärdigakonkurrensvillkor som slår undanmöjligheten för alternativa verksamheter. För det andra leder det till attpublik som betalat licensen får betaladubbelt för programmen.Erfarenheterna från TV-sändningarna från i visar hurpublic service-företagenutnyttjade sponsring mycket långtgående genom att lägga upp programtablåerna isyfte att öka möjligheten att taemot sponsorsbidrag. Av det skälet bytte man kontinuerligt kanaler för att kunna påbörja och avsluta sändningarmed sponsorsbudskap så ofta som möjligt. Detta kan varken vara i publikensintresse eller stärka företagetsintegritet. Regeringen bör lämna förslag om skärpta regler för sponsring ienlighet med medieberedningensförslag.Privatisering och fri konkurrensGenom en privatisering av en TV-kanal och två radiokanaler ökas antaletfriståendekanaler och stationer. Det innebär bland annat att reklammonopol förmarkbundna sändningar upphör.Vidare innebär det att får två nationella fria radiokanaler. Derasuppdrag måste, liksom för vad sombör gälla för , utgå från ansvaret gentemot publiken och ej i särskilda avstaten reglerade programvillkor. Det finns utrymme för ytterligare två markbundna kanaler. Det är våruppfattning att dessa skallanvändas för att förverkliga etableringsfriheten så långt detta är teknisktmöjligt. Staten bör genom regionala koncessioner lämna möjligheter till olikaTV-stationer att börja sända medolika delar av landet som sina sändningsområden. De olika TV-bolag som växerfram ur en sådan processskall kunna genomföra nationella sändningar genom nätverkssamarbete inom ramenför de tvåmarkbundna frekvenser som finns tillgängliga. Genom en sådan utbyggnad av den markbundna televisionen kan städer som tillexempel ,och bli huvudorter för TV-kanaler som har sändningar över helalandet. Koncessionerna skall fördelas på motsvarande sätt som den privata lokalradions koncessioner, nämligengenom auktioner.Regeringen bör till lämna förslag om hur koncessioner för regionalaTV-bolaginom den ram som här beskrivits skall utformas.Den digitala utvecklingen kommer radikalt att förändra förutsättningarna företableringsfrihet och frihet förradio och TV. Motsvarande frihet som präglar det tryckta ordet kommer att kunnauppnås i en miljö därtekniken i princip inte sätter några gränser men ger oanade nya möjligheter förinformation, kommunikation ochdistribution.Det är vår uppfattning att i denna utveckling ta vara på teknikens allamöjligheter. Mot den bakgrundenavvisar vi regeringens planer på ett så kallat stolpbundet marknät. Tekniskt ärdet komplicerat som detinte erbjuder möjlighet till interaktivitet. Det är dyrare för både sändare ochmottagare. Det begränsar antalettillgängliga kanaler på ett sätt som andra och ekonomiskt klokare former fördigitala sändningar inte gör.Redan i dag sker digitala sändningar från satellit. Utbyggnaden av kabel ochfiberoptik för digitala sändningarsker med en omfattande hastighet. Möjligheter att genom befintliga telefontrådar erbjuda en mångfald avkanaler och interaktiv kommunikation från och till varje hus finns redan meddagens kända teknik. Fördelarnamed distribution på marken med hjälp av fiberoptik, kabel och telefontråd ärinte bara att man då till skillnadfrån stolpnätet uppnår möjligheten till interaktivitet utan också tillintegration med all annan moderninformationsteknik.Det är utifrån dessa existerande möjligheter som den digitala tekniken börutvecklas, inte inom ramen för enpolitiskt beslutad men ännu oprövad teknik som bara kommer att vara enövergångslösning. Det markbundnastolpnätet har i regeringens perspektiv sin främsta fördel i sin tekniskabegränsning eftersom den ger möjlighettill politisk kontroll över vem som sänder vad. Det är en oacceptabelutgångspunkt för den digitala teknikenskall utvecklas.Sveriges Television har ansökt om att få sända digitalt via satellit till svensk publik. Detta har regeringen sagtnej till. Detta motiveras av att man vill gynna det stolpbundna nät som ännuinte finns. Detta förhållningssättkommer att drabba public service-verksamheten när andra kanaler påbörjardigitala satellitsändningar. Dåhamnar på efterhand som publiken väljer en tekniksom är anpassad för dedigitala satellitsändningar som blir verklighet, oavsett regeringens nej till . bör få möjlighet att omgående påbörja satellitsändningartill svensk publik. Därmedstimuleras utvecklingen av den digitala tekniken i somSveriges Television får enmöjlighet att hävda sin verksamhet i den nya mediemiljön. Detta bör gesregeringen till känna.Ett vitalt mediesamhälle lägger grunden för denmoderna tidens kulturnationI ett modernt samhälle spelar radio och television en central roll inomsamhällslivets allaolika områden. Det ställer krav på att utvecklingen sker med friheten som grund. Statensansvar skall vara att säkerställa denna frihet och bidra med de fora som kanmotiveras urett kulturperspektiv och den särskilda roll som radio och TV kan spela i ettmoderntsamhälle.En utveckling mot att public service-verksamheten inriktas mot kvalitet istället för dominans frigör betydanderesurser för hela det svenska kulturlivet. Det finns ingen kulturpolitisk åtgärd som kan motsvara den vitaliseringav det svenska kultursamhället som en koncentration av publicservice-verksamhetens resurser kan innebära.Genom koncentrationen av public service-verksamhetens resurser kan nyttkulturskapande, dramatiseringaroch produktion tillföras hela det svenska kultursamhället. Därmed kanverksamheten tillföra både bredd ochdjup till svenskt kulturliv. Så växer den moderna tidens kulturnation sig starki samhället. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundläggande principerför att upprätthålla pressfrihetens traditioner i det moderna mediesamhället,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att staten ej skall regleraformerna för olika programföretags verksamhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för reklam iradio och TV,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nytt avtal för ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett avskaffande avkvotreglerna i EU:s TV-direktiv,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om public service-uppgiften iett öppet samhälle,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt public service-uppdrag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattefinansiering istället för licensfinansiering,9. att hos regeringen begär förslag om privatisering av en TV-kanal,två radiokanaler samtUtbildningsradion,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denlicensfinansierade verksamheten för sin programverksamhet skall begränsa sigtill egna befintliga kanaler,11. att avslår regeringens förslag om höjd TV-avgift i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär förslag om skärpta regler för sponsring i enlighet med vad som anförtsi motionen,13. att hos regeringen begär förslag om koncessioner för regionalaTV-bolag i enlighet med vadsom anförts i motionen,114. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett markbundet stolpnätför digitala sändningar,115. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Televisionsrätt att sända digitalt via satellit.