mot · GK02A421 · 1996-10-07 00:00:00 — ser vi ökande klyftor: Vi ser klyftor mellan dem somhar en låg eller ingen inkomst från arbete och dem som ärvälbetalda, klyftor mellan de välutbildade och dem som ännuinte har fått tillfälle att utveckla sina förmågor ochmöjligheter, klyftor mellan tillväxtområden kringstorstäderna och skogslänens glesbygder. Att minska dessaklyftor måste stå främst på dagordningen.Arbetslösheten ökar nu i skogslänen medan den minskar i andra delar avlandet. av ökningen av arbetslöshet finns i Norrbotten.Detta gör att vi starkt känner hotet av en ny flyttvåg mot storstäderna.Utvecklingen mot ökad regional obalans måste med kraft motverkas. Denregionala balansen behövs inte bara av fördelningsskäl. Fördelningsmålet gårhand i hand med skapandet av tillväxt. En regional fördelning är i självaverket en förutsättning för tillväxt. Vi vill bygga vidare på och utveckla dentradition av solidaritet och sammanhållning som präglat det svenskasamhället. ska hållas samman. Det är ur det perspektivet som manska betrakta regionalpolitiken.Regional utveckling påverkas av beslut inom i stort sett alla samhälls-sektorer. En god regional utveckling kräver att man inom viktiga områdentar hänsyn till de effekter som politiken får i olika regioner. En systematisksamordning mellan olika sektorer är dessutom en förutsättning för att detotala effekterna av beslut inom respektive område kan förutses. Regional-politiken måste präglas av helhetssyn och genomsyra alla politikområden.Genom en bra utveckling i landets alla regioner skapas också en godnationell tillväxt.Den gemensamma sektornhar större betydelse iskogslänenSjälvklart är den ekonomiska politiken, saneringen av statensfinanser och kampen mot arbetslösheten helt avgörande förmänniskors möjligheter att bo och leva i hela landet. Denglesa befolkningen, de långa avstånden, den snedaåldersfördelningen, näringslivets struktur och den lågaskattekraften skapar dock särskilda förutsättningar ochsvårigheter för skogslänen när det gäller att upprätthålla engodtagbar servicenivå och medför att beroendet av dengemensamma sektorn är särskilt stort. Vissa kommuner ochlandsting har betydande ekonomiska svårigheter, blandannat beroende på ökande socialbidragskostnader som hörihop med arbetslösheten. Vi förutsätter att regeringen nogaföljer denna utveckling och vidtar nödvändiga åtgärder vidbehov.Investeringar i infrastruktur, ny teknik, utbildning och kompetensutveck-ling är insatser som är av särskild betydelse för utvecklingen och tillväxten iskogslänen.Samordning av verksamheter i den gemensamma sektorn är exempel pålösningar som vid en lokal anpassning kan göra det möjligt att behållaservice även i orter med litet befolkningsunderlag. Från samhällets sida börinitiativ i denna riktning underlättas och stödjas. Regelverken måste konti-nuerligt ses över.Bolagiseringar ochregionaliseringar är ett hotmot den regionala balansenInfrastrukturverken har i detta sammanhang en central roll.Den verksamhet de svarar för måste bidra till omfördelningoch regional balans. De senaste årens bolagiseringar,privatiseringar och marknadsanpassningar har gått snabbtoch har genomförts utan tillräckliga analyser av följderna ilandets olika delar. Erfarenheterna av avreglering av tillexempel flygtrafiken är i huvudsak negativa.Regionaliseringarna har också inneburit försämrad serviceoch kontakter lokalt, men också en utarmning av kompetens.Det är därför med tillfredsställelse som vi noterat att regeringen, i linjemed tidigare krav från skogslänen, tillsatt en särskild utredare med uppdragatt utvärdera regionalpolitiska konsekvenser av beslut. Vi kommer noga attfölja denna utredning och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärdervid behov.Vi vill återinföra ett helhetsansvar i bolag, verk och myndighetsledningar.Analyser av de regionalpolitiska konsekvenserna av beslut inom de olikasektorsområdena måste göras innan besluten om förändringar fattas.Regionalpolitiska hänsyn måste byggas in i beslutsprocesserna inom de olikasektorsområdena. Likaså bör effekterna av den sammanslagning ochregionalisering av verksamheterna som pågår noga analyseras. Det snävalönsamhetsintresset måste vägas mot krav på närhet och rimlig servicenivå.Det måste vara regeringens skyldighet att effektivt samordna och analyserabeslut som kan få regionalpolitiska konsekvenser.Vi kräver en omfattande studie som tydligt visar de regionalpolitiskaeffekterna för skogslänsregionerna av en eventuell svensk anslutning tillEMU.I samband med beslutet om avreglering av elmarknaden framförde vi vårafarhågor om höjda elpriser. Tyvärr tvingas vi konstatera att våra farhågorbesannats. Rapporter visar på kraftigt höjda elpriser och att konkurrenseninte fungerat på det sätt regeringen förutsatt. En utvärdering av avregleringenmed särskild inriktning på konsekvenserna för glesbygden måste snarastkomma till stånd.Styrsystem i affärsverkenoch regionerna måsteutvecklasDe enkla affärsmässiga principer för resultatstyrning somtillämpats har visat sig otillräckliga som styrmedel när detgäller affärsverk och sådant som är avgörande iinfrastrukturen. För att kunna styra våra resurser och vårinfrastruktur är det nödvändigt att utveckla och finna nyastyrsystem. Det är särskilt viktigt när det gäller områden därteknikutvecklingen går fort som till exempel inomteletrafiken.Exempel på andra typer av styrsystem finns bland annat i . Där styrallmänintresset med enkla metoder genom att ge bindande föreskrifter omvilka vinstmarginaler som får räknas in i taxorna utifrån politiskt prioriterademål, till exempel att begränsa elkonsumtionen. Företagen, ofta privata, somsköter distributionen/försörjningen av el, post, vatten etc får höga vinster närmåluppfyllelsen är hög och lägre när måluppfyllelsen är låg. Vi anser att detär intressant att undersöka möjligheterna till styrsystem där den nationellatäckningsgraden för till exempel flyg, tåg, telefon, postservice ligger tillgrund för vinstmarginalerna.I bygder med stora avstånd och relativt sett många små tätorter och utpräg-lad glesbygd, där biltrafiken knappast orsakar utsläpp som hotar miljön ochkollektivtrafiken i stort sett saknas, är det nödvändigt att utforma ettdifferentierat system för bensinskatt, vilket kan bidra till den regionalabalansen.En kraftfull statlig regional politik som tar tillvara de regionala och lokalakrafterna ställer krav på en utvecklad och kraftfull politik inom regionen.Därför måste avgörande beslut i större utsträckning än vad som sker idagfattas lokalt och regionalt. Det är också i länen som samordning istatsförvaltningen kan leda till större effektivitet.De regionalpolitiska stödenär ett viktigt komplementDe regionalpolitiska stöden är ett viktigt komplement tillsektorspolitiken.Regionalpolitiken ska vara så utformad att den stöder den allmännanäringspolitiken och medverkar till att höja den ekonomiska tillväxten ilandet. Den pågående decentraliseringen av resurser och befogenheter måstefortsätta. Stödsystemen ska vara flexibla och anpassas efter lokala behov ochförutsättningar. Förenklingar i regelverken måste också fortsätta. Därmedanvänds resurserna effektivare.Vi förutsätter att den påbörjade decentraliseringen av arbetsmarknads-politiken följs upp, att krångliga, hindrande regler undanröjs, så att allaresurser medverkar till att halvera arbetslösheten till sekelskiftet.En minskning av krångliga regler och byråkrati är ett måste även för attunderlätta företagsuppbyggnad. måste samhällets bidragsformerutformas så, att duktiga entreprenörer och goda idéer stimuleras och dåligaidéer avråds. Bristen på rikskapital är ett stort hinder för fortsattutveckling. har svårt att klara finansiering av produkt- ochidéutveckling.Tillgången på riskkapital måste allmänt förbättras, som nyaformer med mer regionalt förankrad kapitalmarknad behöver utvecklas. Merlokalt ägande och riktad finansiering bygger ett starkt och uthålligt företagan-de.Regionalpolitiken och EUMånga i skogslänen röstade nej i folkomröstningen och harfortfarande en negativ inställning till medlemskapet i EU. Vianser att vi måste ta tillvara de möjligheter som följer medEU-medlemkapet och strukturfonderna. De ekonomiskaresurser som ställs till förfogande från EU ska mötas avnationella medel. Staten måste ta ett stort ansvar för attregionerna fullt ut ska kunna använda strukturfonderna.Medlemskapet i EU och tillgången till strukturfonderna fårinte heller leda till att den nationella regionalpolitikenförsvagas.De erfarenheter skogslänen fått av målarbete och projektansökningarmåste användas i det fortsatta arbetet att förenkla ansökningsförfaranden.Nationella regler får inte i onödan försvåra och fördyra projekten.Återföring av vinstmedel avvattenkraftenSkogslänen tillför folkhushållet mycket stora resurser genomsina naturtillgångar bland annat vattenkraften. Det är rimligtatt avkastningen av dessa tillgångar i ökad utsträckningkommer regionen i fråga till godo. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitikens innehåll och utformning för beaktande isamband med utarbetandet av förslag till framtida regionalpolitik.