mot · GK02T601 · 1996-10-07 00:00:00 — Beredskap mot skred i är ett av mest skredkänsliga områden.Mellan tre till fem skred inträffar alltifrån mindresläppor till större skred där bebyggelse m.m. hotas. Detsenaste större skredet ägde rum vid Agnesbergpå östra sidan av . Sjötrafiken fick stoppas.Vattenförsörjningen till stördes och bebyggelse ochindustrier var delvis hotade.De geologiska förhållandena i området är väl kända och betydande insatserfrån samhällets sida har gjorts för att förebygga nya skred och så långtmöjligt bygga upp ett förvarningssystem. Nya skred med svåra konsekvenserkan emellertid trots detta inte utesluats.Efter det s.k. Agnesbergsskredet tillsatte regeringen särskild utred-ningsman (FÖ 1993:05) för att utreda frågan om skredförebyggande åtgärderutmed vid och om kostnadsfördelningen mellan berördaparter för genomförda åtgärder. Enligt utredarens bedömning är riskbildenkomplex. Flera hotade intressen och riskobjekt finns och i samband medAgnesbergsskredet nämndes särskilt:- Kanaltrafiken-- -- samhälle-- Vattenkraftuttag i -- Råvattentillgång för stad-När det gäller skredutvecklingen pekar såväl direktaobersvationer som övriga indikationer och utfördaberäkningar på att skredet startade som ett undervattensskredi älven. Detta initialskred utlöste sedan ett antalbakåtgripande följdskred.Utredaren konstaterar att ingen verksamhet i eller kring älven kan ansesvara den direkta och enda orsaken till skredet. Skredet får snarare ses som ennaturolycka.Många inblandade parter och intressen gör att frågan om fördelningen avkostnader för att såväl förebygga nya skred som att vidta akuta insatser blirkomplicerad, och därmed riskeras fördröjningar. Allvarligast är naturligtvisom oklarhet och tidsspillan uppstår i ett mer akut läge. För att undvikasådana problem har i olika sammanhang förts diskussioner om att redan påett tidigt stadium utpeka någon ansvarig myndighet. Vid Agnesbergsskredetutsågs Trollhätte kanalverk som samordnare av projektet.Trollhätte kanalverk har sedemera uppgått i , och det tordeligga nära till hands att se som den naturliga samordnandemyndigheten vid mera akuta ingripanden föranledda av skred eller uppenbaraskredrisker. För att kunna fungera som en sådan ansvarig och samordnandemyndighet behöver härför erforderliga medel ställas till verkets förfogande.Dessa medel bör kunna disponeras snabbt innan någon närmare ansvars- ochkostnadsfördelning kunnat göras, och därmed självfallet inte belastasjöfartens betalningsansvar.Ett liknande förfaringssätt tillämpas redan på sjöfartens område. För attsnabbt kunna sätta in adekvata åtgärder för att undvika vattenförorening frånfartyg får verket belasta ett särskilt anslag med kostnader för åtgärder somSjöfartsverket kan föreskriva med stöd av en särskild lag. Detta anslag är etts.k. har också tidigare föreslagit attverket bemyndigas belasta detta anslag med kostnader för akuta ochoperativa åtgärder i samband med skred i /för attsäkerställa miljö, förebygga risk för följdskred och för att säkraframkomligheten för fartygstrafiken.I och med reformeringen av statsbudgeten har de s.k. 1 000-kronors-anslagen upphört och en annan budgetteknisk lösning får sökas. Ibudgetpropositionen avseende 1997 har därför det tidigare anslaget B 6,Åtgärder mot vattenförorening från fartyg utgått. Regeringen har emellertiduttalat att detta inte innebär någon förändring i sak vad gäller finansieringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synsätt och finansieringsform beträffande kostnader för akuta ochoperativa åtgärder i samband med skred i /.