mot · GJ02U25 · 1996-01-26 00:00:00 — Eftersom det mesta talar för attantagandet av nya medlemmar sker stegvis, och inte av alla 12kandidatländerna , saknas anledning att driva igenom institutionellaförändringar som om ett EU med 27 medlemmar redan vore ett faktum.Däremot bör medlemsländerna ha en betydande öppenhet att framöver justerasamarbetet ytterligare - även institutionellt - för att passa en betydligtstörremedlemskrets.Reformer av beslutsprocedurerna, förenklingar av parlamentets arbete etc.kan motiveras även en utvidgning förutan. Övriga frågor rörande detroterande ordförandeskapet, antalet kommissionärer och antaleteuropaparlamentariker kommenteras under avsnittet om institutionella frågor.Förändringar inom den första pelarens områdeSysselsättningSom regeringen själv konstaterar slår artikel 2 iRomfördraget fast att hög sysselsättning utgör ett centraltmål för gemenskapen. Det minskar självfallet inte betydelsenav att resten av fördraget och den faktiska politikenavspeglar denna ambition. anser visserligen attregeringens ambitioner om att införa ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik i fördraget är väl värda att pröva.Regeringens förslag på sysselsättningsområdet får dock intebara bli ord, huvudsaken är att samarbetet görs operativt.Tillsammans med hoten mot vår gemensamma miljö är denhöga arbetslösheten värsta gissel. hardärför föreslagit nya mekanismer för övervakning avmedlemsländernas och gemenskapens åtgärder för attförbättra miljösituationen, och vi stödjer också regeringensförslag att inrätta en sådan procedur för att övervaka genom-förda åtgärder för att stimulera sysselsättningen. Det finnsockså anledning att på olika sätt öka samordningen mellanfinans- och arbetsmarknadsministrarna, exempelvis i enlighetmed regeringens förslag att upprätta en särskildsysselsättningskommitté.Centerpartiet anser att rekommendationerna i enhetsrapporten och frånEuropeiska rådets möte i väl visar den nödvändiga inriktningen avsysselsättningspolitiken, såväl på nationell som på europeisk nivå.Medlemsländerna uppmanas att prioritera utbildningsinsatser, flexiblarearbetsorganisation och arbetstider, att se över de indirekta arbetskostnaderna,satsa på aktiva åtgärder för att främja sysselsättning istället för passivaåtgärder för arbetslösa, att främja lokala sysselsättningsinitiativ och hållahögeffektivitetsnivå för de sociala trygghetssystemen, men på ett sätt som aldrigmotverkar aktivt arbetssökande. anser i likhet medkommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning attskatteväxling är ett verksamt medel för att stimulera fler arbeten. Enframgångsrik sysselsättningspolitik kräver ett företagarvänligt klimat.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som här anförts omsysselsättningspolitik inom EU.Den ekonomiska och monetära unionenI slås fast att EU avser att fastställa engemensam ekonomisk politik och upprätta en ekonomisk ochmonetär union (EMU) med en gemensam valuta och cen-tralbank. har i samband medmedlemskapsförhandlingarna anmält att riksdagkommer att pröva frågan om ett svenskt deltagande i EMU:stredje steg med gemensam centralbank och valuta. En svenskanslutning till EMU:s tredje steg förutsätter engrundlagsändring av nionde kapitlet i regeringsformen.Centerpartiet förordar en folkomröstning som grund för ettsådant beslut.Centerpartiet har med kraft medverkat i den påbörjade saneringen avSveriges finanser. De konvergenskriterier för inflation, räntor och statsskuldsom skall vara uppfyllda för att skall kunna delta i EMU:s tredje stegär ett verksamt medel för att främja ekonomisk disciplin när det gäller bl.a.statsskuld, budgetbalans och inflation. Även om inte kommer attdelta i en ekonomisk och monetär union är det helt nödvändigt att nå upp tillkonvergenskriterierna. Motivet för att ha sunda statsfinanser och uppfyllakonvergenskriterierna blir ännu starkare om väljer att stå utanförEMU.För att en ekonomisk och monetär union skall bli effektiv krävs betydandefinanspolitisk samordning mellan medlemsstaterna och dessutom sanktions-möjligheter. Den bristande budgetdisciplin som flera av EU:s medlemsstatertidigare har uppvisat är inte acceptabel inom en valutaunion. Den sociala orosom är på väg att bli följden av dagens strama finanspolitik i Europaäventyrar också i allra högsta grad projektet.Europasamarbetet står inför mycket storautmaningar. EU:s historiska utvidgning österut kommer att ställa storaekonomiska krav på EU:s nuvarande medlemsländer. finns det i detkortare perspektivet signaler om att konjunkturen mattas. En östutvidgningoch en eventuell konjunkturavmattning gör ännu svårare attförverkliga. Skulle EMU:s tredje steg ändock förverkligas finns det risk föratt den ekonomiska och monetära unionen ställer de före detta i ettlika besvärligt utanförtskap som . Det kan inte acceptera.Den allmänna levnadsnivån innefattar mer än mätbar ekonomiskutveckling. Tillgång till arbete och god miljö är lika viktiga värden för osssom individer. Då måste de också behandlas tillsammans med ekonomiskavärden, annars blir de en restpost. En marknad som integreras enbart medutgångspunkt i ekonomiska krav innebär en nedvärdering av övriga värdenoch skapar obalanser. Det politiska arbetet måste integrera miljön och jobben.Konvergenskraven på det ekonomiska området gör det än mer nödvändigt attprecisera målen också för miljöskulden och arbetslöshetens minskning överkonjunkturcyklerna. Utan denna precisering blir EMU ett hinder för denhelhetssyn omfattar och ett ytterligare centralistiskt projekt,som måste avvisas.Förutom att miljön och sysselsättningen behöver uppvärderas måste störrevikt fästas vid medlemsländernas skilda ekonomiska utvecklingsnivåer,sociala och regionala strukturer, som långt ifrån täcks in av konvergens-kriterierna. Dessa strukturer kan i annat fall leda till att medlemsstaternautvecklas åt olika håll. Människor riskerar att reduceras till produktions-faktorer.En eventuell anslutning väcker också frågan om vill ge upp en delav sin beslutanderätt i finanspolitiken. kan inte heller pressaspå medborgarna uppifrån. Det folkliga stödet för svenskt deltagande i EMU:stredje steg saknas. konstaterar att med nu kända förutsättningarmåste en svensk anslutning till EMU:s tredje steg avvisas.Centerpartiet anser att inte längre troskyldigt kan stämma in ideklarationerna om att årtalet 1999 ligger fast för genomförande av EMU:stredje steg. Trovärdigheten ökar inte bara för att frasen ständigt upprepas.Mycket talar för att den i nedtecknade tidtabellen intehåller. Verkligheten kan komma att stoppa projektet. Den växandeosäkerheten om projektet alls blir av kräver en höjd svensk handlings-beredskap. Denna osäkerhet nödvändiggör att den ekonomiska politikenbedrivs på sådant sätt att ekonomin stärks så att har fullhandlingsfrihet att säga nej till svensk anslutning till EMU:s tredje steg.Regeringen bör - med beaktande av de tidsgränser som Maastrichtfördragetuppställer - bereda frågan om hur bör agera om EMU:s tredje steginte realiseras. bör ger regeringen till känna vad som här anförtsom EMU:s tredje steg.Sverige måste verka för att miljöfrågorna och kampen mot arbetslöshetenfår hög prioritet inom EU. Inom den ekonomiska och monetära politiken börSverige därför verka för att artikel 102a i förtydligas så att detframgår att medlemsstaterna skall bedriva en ekonomisk politik som står iöverensstämmelse också med främjandet av en ekologiskt hållbar tillväxt.För att underlätta rådets övervakning av att den ekonomiska utvecklingen imedlemsländerna sker på ett sätt som främjar hållbar utveckling skall varjemedlemsland upprätta s.k. gröna räkenskaper för att rådet skall kunna följamiljöskuldens utveckling och ge rekommendationer om hur miljöskuldenskall kunna minskas. anser vidare att gemenskapen, på basis avuppgifter från medlemsländerna, skall upprätta EU:s miljöbalans-bokslut som beskriver miljösituationen inom EU. bör gerregeringen till känna vad som här anförts om förändringar av artikel 102asamt om upprättandet av gröna räkenskaper.JämställdhetI stor utsträckning är jämställdhetsfrågorna nationella menett antal jämställdhetsfrågor är angelägna även förEuropasamarbetet. stödjer regeringens ambitionatt förstärka fördraget utifrån jämställdhetsperspektiv. Vi villsärskilt betona kvinnors möjlighet att kombineraförvärvsarbete eller företagande med föräldraskap.Arbetslösheten är det största gemensamma problemet i Europa.Generellt gäller att arbetslösheten är högre för kvinnor än för män. Kvinnorsarbetsmarknad måste breddas och göras mer flexibel. Riktlinjer förföräldraledighet och rättvisa regler för deltidsarbete är angeläget på europeisknivå. Det måste finnas möjlighet både för kvinnor och män att kombineraarbete med föräldraskap. Dagens miniminivå för föräldraledigheten om 14veckor bör förlängas och omfatta båda föräldrarna.Kvinnors möjlighet att starta företag måste stödjas. Det ger möjlighet tillnya självständiga arbeten och stärker kvinnors ställning i arbetslivet. EU:sutbildningsprogram och strukturstöd bör i högre grad riktas till kvinnor somvill starta företag. Det behövs även rådgivning och stöd till europeiskt nätverkför företagande kvinnor. Det är viktigt med en skattepolitik som behandlarkvinnor och män lika.I EU:s grundläggande fördrag finns principen om lika lön för lika ochlikvärdigt arbete. måste denna princip få en tillämpning i allamedlemsländer. Deltidsarbetande skall omfattas av en trygghetslagstiftning iarbetslivet som är likvärdig den som heltidsarbetande omfattas av. EU:sregler om jämställdhet bör utvidgas för att arbetet mot könsdiskriminering påarbetsmarknaden skall kunna drivas vidare inte minst inom utbildning,forskning och administration. bör överväga en förstärkning ochutvidgning av såväl principen om lika lön för lika arbete i artikel 119 som denallmänna principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. EnligtCenterpartiets uppfattning bör jämställdhetsperspektivet genomsyra all politikoch alla program inom EU.Kvinnors delaktighet, makt och inflytande, i samhällsarbetet måste öka.EU:s regler bör inte utgöra ett hinder för att också använda positivsärbehandling eller kvotering för att utjämna orättvisor mellan könen eller föratt stödja utsatta medborgargrupper. Representationen av kvinnor i EU:sgemensamma institutioner och beslutande församlingar måste öka. Sverigebör vara föregångsland i detta avseende. bör ger regeringen tillkänna vad som här anförts om fördragsändringar för att stödja jämställd-hetsarbetet.Konsumenternas intressenDet finns många skäl att ta tillvara konsumenternas intressenpå EU-nivå. Konsumentfrågor berör alla medborgaresdagliga liv. har inneburit storaförändringar för de flesta konsumenter. Varusortimentet harmångdubblats och marknaden har blivit allt svårare attöverblicka. Marknadsföringen har intensifierats med en alltstridare ström av information och reklam. Koncentrationenoch integrationen inom produktion, distribution ochdetaljhandel har också gjort att avståndet mellan konsumentoch näringsidkare ökat. Den enskilde konsumenten behöver imånga situationer stöd för att kunna hävda sin rätt och skyddmot otillbörliga affärsmetoder.Seriösa företag uppskattar medvetna och kunniga konsumenter som ställerkrav på varor och tjänster och att det finns klara regler som säkrar kvalitetenpå varor och tjänster och som underlättar tvistlösning och gränsöverskridandehandel.Vi delar regeringens bedömning att den rättsliga grunden för en gemensameuropeisk konsumentpolitik behöver förstärkas. anser attsärskilt barn och ungdomar är en skyddsvärd grupp konsumenter. De ärutsatta för kraftfull marknadsföring särskilt genom TV-reklam. Centerpartietstödjer därför regeringens ansträngningar att förändra den gemensammakonsumentpolitiken så att skyddet för barn och ungdomar som konsumenterstärks.En omfattande del av konsumentpolitiken berör livsmedelsområdet. För attkonsumenterna skall kunna göra ett medvetet val måste nationell lagstiftningom ursprungsmärkning av livsmedel tillåtas inom EU. Tillsatser och samtligaingredienser måste tydligt framgå på förpackningen. Varje land skalldessutom ges rätt att, baserat på försiktighetsprincipen, förbjuda import avexempelvis bestrålade livsmedel. delar regeringens ambition attinföra en gemenskapsreglering för tvistlösning på europeisk nivå.Centerpartiet anser dessutom att artikel 129a bör tillföras ett stycke sompåtalar att gemenskapen, för att nå de konsumentpolitiska målen, skall bidramed särskilda insatser som understödjer en ökad miljömedvetenhet hoskonsumenterna. bör ger regeringen till känna vad som här anförtsom att stärka konsumenternas ställning i fördraget.Konsumenter i hela kräver att djuren behandlas väl och får levaunder goda förhållanden. Även på detta område har åtskilligt att bidramed. skall aktivt verka för att djurskyddslagstiftningen skärps. Deminimikrav som finns bör göras om till bindande regler. I artikel 39 ommål för den gemensamma jordbrukspolitiken bör tillföras ett stycke omnödvändigheten av att tillförsäkra en god omsorg om jordbrukets pro-duktionsdjur. Dessutom bör ett särskilt avsnitt om djurskydd införas ifördraget som stadgar att politiken på jordbruks-, transport- ochforskningsområdet skall ta full hänsyn till kraven på gott djurskydd.Detsamma gäller politiken för att förverkliga den inre marknaden.Centerpartiet anser det vara helt oacceptabelt att, såväl i som inomEU, subventionera att levande djur transporteras långa sträckor före slakt. Förhantering av levande djur skall särskilda regler gälla jämfört med andra varoreller produkter. Beslut inom djurskyddsområdet skall fattas med kvalificeradmajoritet med medbestämmande. Varje land skall ha rättatt bibehålla eller införa strängare regler för djurskydd. bör gerregeringen till känna vad som här anförts om att stärka djur-skyddslagstiftningen inom EU.MiljöfrågorInsikten om att miljöproblemen är gränsöverskridande ochdärmed kräver ett överstatligt beslutsfattande var ett starktskäl för många svenskar att rösta för ett EU-medlemskap.För EU-samarbetets stöd i breda folklager är framgångarinom miljöområdet av stor betydelse. Reflexionsgruppenkonstaterar också att den allmänna opinionen i kräverbättre överensstämmelse mellan den förda politiken och degränser som en långsiktigt hållbar utveckling kräver. Tyvärrförmår reflexionsgruppen inte att omsätta denna insikt i kon-kreta förslag. Den håller en betydligthögre profil på miljöområdet även om anser attregeringen borde vinnlagt sig om en större helhetssyn påmiljöproblemens orsaker och behovet av förändringar inomfler politikområden än vad skrivelsen ger uttryck för. Ienlighet med förslaget att i artikel 39 föra in ett miljömål förden gemensamma jordbrukspolitiken bör principerna förhållbar utveckling också ligga till grund för exempelvis deninre marknaden, den ekonomiska och monetära politiken,handelspolitiken, energipolitiken, transportpolitiken,konsumentpolitiken och biståndspolitiken. Formuleringen iskrivelsen att flera andra viktiga områden "kan" aktualiserasär alltför svag. De av regeringen listade frågorna bör ocksådrivas aktivt av vid regeringskonferensen.FN:s stora miljökonferens i präglades av enhelhetssyn på miljö- och utvecklingsfrågorna som EU-samarbetet i större utsträckning bör anamma. Den förra rege-ringen inledde en systematisk omställning av det svenskasamhället till att bli ett kretsloppssamhälle i linje med den iRio antagna handlingsplanen, . delarregeringens bedömning att principerna för hållbar utvecklingskall prägla . förslag tillförändringar av fördragen syftar till en bättre överens-stämmelse mellan målen för EU-samarbetet och principernaför hållbar utveckling.RioprincipernaEU har avseende sina kompetensområden ställt sig bakomresultaten av , Riodeklarationen, ,Skogsprinciperna samt undertecknat konventionerna omklimatförändringar och biologisk mångfald. Dessainstrument för gemensamt agerande för att främja enlångsiktigt hållbar utveckling behöver inordnas i EU:sfördrag. Konklusionerna i Riodeklarationen, snarare än dethandlingsinriktade programmet , bör fogas tillfördragen. Gemenskapens uppgifter, såsom de uttrycks iartikel 2 i , behöver fördjupas utifrånförpliktelserna från . Artikelns nuvarandelydelse gör endast en koppling mellan tillväxt och miljögenom att tillväxten skall ske med "hänsyn till miljön".Centerpartiet anser att vid regeringskonferensen börföreslå en förändrad lydelse av artikel 2 i så attdet framgår att en huvuduppgift för EU är att främja enhållbar utveckling, såväl i medlemsstaterna som globalt.Riksdagen bör ger regeringen till känna vad som här anförtsom att en huvuduppgift för EU skall vara att främja enhållbar utveckling såväl inom EU som globalt.I enlighet med FN:s handlingsprogram för det 21:a århundradet är EU:smedlemsländer moraliskt förpliktade att främja en global hållbar utveckling.Stora politikområden som berörs av Agenda 21-arbetet återfinns undergemenskapskompetens. Handlingsprogrammet är indelat i fyra avsnitt:- sociala och ekonomiska dimensioner,-- att bevara och förvalta resurser för utveckling,-- att stärka viktiga samhällsgruppers roll och-- medel för genomförande.-För i princip samtliga samarbetsområden under denursprungliga första pelaren finns åtaganden frånRiokonferensen som skall beaktas i det gemensammabeslutsfattandet. Vid regeringskonferensen bör verkaför att det i fördraget eller som ett bilagt protokoll frånkonferensen hänvisas till åtaganden från FN:s Riokonferens.Förändringar inom olika politikområdenCenterpartiet anser att artikel 100a skall stärkas så att inteenbart en hög skyddsnivå utan också den s.k.försiktighetsprincipen skall tillämpas när rådet fattar beslutom harmonisering av lagar och författningar i syfte attupprätta den inre marknaden. Enskilda medlemsländers rättatt gå före och införa strängare regler för varor skallförstärkas. Artikel 100a.4 skall formuleras om i enlighet medinnebörden i artikel 130t så att alla beslut i miljöfrågor, såvälför miljöförstörande utsläpp från fasta anläggningar som förhandel med varor, skall vara minimiregler. Bevisbördan böråläggas kommissionen och beviskraven skärpas i de fallkommissionen anser att strängare miljökrav i ettmedlemsland innebär godtycklig diskriminering ellerförtäckta handelshinder. bör ger regeringen tillkänna vad som här anförts om att tillämpa minimireglerockså för varor och förstärka medlemsländernas rätt att gåföre och införa strängare krav.För att främja hållbar utveckling är det nödvändigt att reformera EU:stransportpolitik. anser att artikel 75 skall tillföras ett ansvar förrådet att vidta åtgärder för att utveckla miljövänligare transporter inomgemenskapen. Varje medlemsland skall ges uttrycklig rätt att med åberop-ande av miljöskäl, enligt artikel 36, begränsa vägburna godstransporter tilleller inom medlemslandets territorium. I avsnitt om Trans-europeiska nät saknas också miljöhänsyn. I artikel 129b bör klargöras attgemenskapen skall bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nätsom främjar hållbar utveckling. I artikel 129c bör tillföras att hänsyn skalltastill projektens ekonomiska och miljömässiga livskraft. skall ocksåverka för att EU prioriterar en utbyggnad av den elektroniska infrastrukturen iEuropa. bör ger regeringen till känna vad som här anförts ombehovet av att reformera EU:s transportpolitik och politiken för att utvecklatranseuropeiska nät.Den gemensamma jordbrukspolitiken skall ha som målsättning att främjaen god miljö. Användningen av kemiska bekämpningsmedel och handels-gödsel bör minska. Djuromsorgen måste - som vi tidigare nämnt - förbättras.Gentekniken bör användas med stor restriktivitet inom avel och förädling.Det ekologiska lantbruket är i många avseenden en spjutspets som kan visavägen för det konventionella jordbruket. delar regeringensbedömning att en sådan utveckling bör påskyndas genom att ett miljömålinförs i artikel 39.Det torde vara uppenbart för de flesta att Euratomfördraget är föråldrat.Med endast några få undantag pågår också en avveckling snarare än enutveckling av kärnenergitekniken i medlemsländerna. pågår runtomi medlemsländerna ett arbete att utveckla de förnybara energikällorna, dettautan stöd eller samordning från EU. Det finns alltså dubbel anledning attrevidera EU:s energipolitik, och anser att en revidering av Eur-atomfördraget bör genomföras vid regeringskonferensen. Det ärtillfredsställande att regeringen anslutit sig till detta synsätt. Euratom böromvandlas från ett stöd för utveckling av atomenergi till ett program för engemensam satsning på minskat beroende av ändliga och fossila energikällor,utveckling av förnybara energikällor samt stöd till energieffektivisering ochminskad energikonsumtion. bör ger regeringen till känna vad somovan anförts om en revidering av Euratomfördraget.Den gemensamma handelspolitiken inom EU kännetecknas av större avstegfrån i praktiken än vad de uppsatta målen i fördragen geranledning att anta. Det är viktigt att driver på för en ökadliberalisering av världshandeln utifrån att det främjar hållbar utveckling. Påliknande sätt bör EU:s utvecklingssamarbete präglas av höga miljömål ochstimulera hållbar utveckling. Artikel 130u bör tillföras en paragraf om att ut-vecklingssamarbetet skall främja en global hållbar utveckling.Genom ansträngningar i fyrpartiregeringen fick Sverigedispens för sina hårdare miljökrav på kemikalieområdet. anser att regeringen, som en mycket viktig uppgift, haratt aktivt verka för en skärpning av EU:s gemensamma miljöregler så att denår upp till minst gällande svensk nivå. Om trots dessa insatserinte uppnått gällande svenska regler måste verka för att dispensernaförlängs ytterligare. Det är viktigt att markera att inte kommer attsänka sina ambitioner på miljöområdet. bör ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts om svenska dispenser på kemikalieområdet.Den del av fördraget som behandlar miljöpolitiken, avdelning XVIartiklarna 130r-130t, har flera förtjänster. Gemenskapens miljöpolitik skallsyfta till en hög skyddsnivå, baseras på försiktighetsprincipen och på attförorenaren skall betala. Det finns dock anledning att i detta avsnittförtydligaatt miljöpolitiken syftar till att främja en hållbar utveckling. Centerpartietanser att substitutionsprincipen, d.v.s. att alltid välja det ur miljösynpunktbästa alternativet, skall bli accepterad som norm i gemenskapen.Substitutionsprincipen skall överordnas fri rörlighet för varor. Kommissionenskall avkrävas miljökonsekvensbedömningar för sina förslag. Centerpartietnoterar med tillfredsställelse att regeringen nu ansluter sig tillCenterpartietskrav på en offensiv miljöpolitik för Europa.Centerpartiet har länge krävt ökade möjligheter till majoritetsbeslut påmiljöområdet. EU-samarbetet på miljöområdet skall koncentreras på attåstadkomma höga miniminormer i syfte att främja hållbar utveckling, samt påatt införa gemensamma ekonomiska styrmedel som miljöskatter,kretsloppsnormer, skatteväxling etc. anser att beslut om attinföra gemensamma ekonomiska styrmedel bör fattas med kvalificeradmajoritet. bör vid regeringskonferensen driva att kravet påenhällighet för beslut om miljöskatter, artikel 130s.2, avskaffas. Varjemedlemsland skall sedan i enlighet med artikel 130t ha möjlighet att införahögre miljöskatter. Gemenskapens oförmåga att med nuvarande be-slutsprocedurer enas i frågan om en gemensam koldioxidskatt avslöjarproblemen med dagens konstruktion. bör ger regeringen till kännavad som ovan anförts om att beslut om att införa gemensamma ekonomiskastyrmedel bör fattas med kvalificerad majoritet.Den gemensamma jordbrukspolitikenDen gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, är av gammaltdatum. CAP byggdes upp redan då de ursprungliga sexmedlemsländerna i nuvarande EU slöt sig samman. Målsätt-ningen var att säkra livsmedelsförsörjningen. Detta målnåddes relativt snabbt, har problemetistället varit en alltför stor produktion. 1992 beslutades omden mest omfattande reformen av CAP (MacSharry-reformen). Den begränsades till spannmål och nötkött ochinnebar en övergång till direktstöd och att priserna successivtsänktes.