mot · GK02Ju8 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:9 Ny rättshjälpslag Den nödvändiga budgetsaneringen kräver förändringar påalla samhällsområden. Detta måste leda till neddragningar avstatens kostnader även inom rättsväsendet och rättshjälpenkan inte få något fribrev.Regeringens förslagRegeringens förslag till ny rättshjälpslagstiftning innebär etträttsligt systemskifte genom att rättshjälpen blir "generelltsubsidiär till rättsskyddet". Det innebär att den som har enrättsskyddsförsäkring som täcker den aktuellaangelägenheten inte skall få rättshjälp. Inte heller skall densom med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sinaekonomiska och personliga förhållanden borde ha haft enrättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Om det finnssärskilda skäl skall dock den som borde ha haft enrättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Härigenomberäknar regeringen att uppnå en besparingseffekt om knappt200 miljoner kronor.Viktig utgångspunktNär rättshjälpslag tillkom ansågs det vara viktigt attalla människor, oavsett ekonomisk situation, skulletillförsäkras en möjlighet att ta tillvara sin rätt i olikasammanhang. Kostnaderna för den enskilde varinledningsvis ganska små men har under de lagenvarit i kraft ökat väsentligt. Genom införandet av denprocentuella tilläggsavgiften har den del som den enskilderättssökande ska betala i många fall blivit förhållandevis hög.Rättshjälpen är inte på något sätt gratis för den som kanutnyttja den men den är ett viktigt komplement för atttillgodose att enskilda medborgare ska kunna ta tillvara sinrätt i rättsliga angelägenheter.Genom rättshjälpslagen i dess nuvarande utformning tillgodoses medsäkerhet artikel 6 i den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som anger att statenska ha det finansiella ansvaret för medborgarnas rättshjälp, medanrättshjälpslagen i dess föreslagna utformning kanske kan stå i strid motEuropakonventionens krav.OsäkerförsäkringskonsekvensResultatet av detta systemskifte på rättshjälpsområdet ärsynnerligen osäkert. Anledningen är att förslaget bygger påförutsättningen att människor även i fortsättningen skateckna och ha möjlighet att teckna hemförsäkringar därrättsskydd ingår i nuvarande form. Som Lagrådet anför är detmot bakgrund av de synpunkter som lämnats underremissbehandlingen av b1 a företrädare förförsäkringsbranschen och från svårt attgöra några klara förutsägelser om den framtida utvecklingenpå rättsskyddsmarknaden. Det finns inga som helst garantierför att det försäkringsrättsliga rättsskyddet inte kommer attsepareras från hemförsäkringarna och erbjudas som tilläggmed därav följande högre . kan nyaförsäkringsvillkor aktualiseras såsom högre självrisker ochvidare kan ytterligare områden komma att undantas frånrättsskyddet. Allt detta kommer naturligtvis att resultera i enallt lägre försäkringstäckning.Drabbade kvinnogrupperDessutom drabbar rättshjälpsförslaget genom sina ändringarpå familjerättens område i första hand kvinnorna och då isynnerhet dem som tillhör de lägst avlönade, som LO:slåglönegrupper och alla deltidsarbetande. Dessa kvinnorkommer inte att ha samma möjligheter till kvalificeradrådgivning och juridisk hjälp i samband medfamiljeseparationer som sina män. Det underläge kvinnormånga gånger har när det gäller att hävda sin rätt kommerytterligare att förstärkas på detta sätt.Tveksam besparingseffektRegeringsförslaget kan medföra ökade samhällskostnaderistället för besparingseffekter.Det finns nämligen stor risk att antalet tvister i domstol på detfamiljerättsliga området kommer att öka betydligt, och dessa tvister kan blimer komplicerade än de hade behövt bli om båda parter haft tillgång tilljuridiskt biträde från början. Kostnaderna kan på detta sätt komma att vältrasöver på domstolarna och öka i synnerhet tingsrätternas redan nu storaarbetsbörda. De negativa effekter som allvarliga tvister mellan föräldrar iseparationssituationer har på barnen kan också få samhällsekonomiskakonsekvenser.Det kan inte anses klarlagt att inskränkningarna i möjligheten till rättshjälpi samband med familjeseparationer ger sådana kostnadsbesparingar församhället som förutsatts. Att i denna situation införa nya regler som allvarligtpåverkar många familjer som redan på grund av sin situation har storasvårigheter kan inte anses försvarligt enbart av besparingsskäl.Alternativt förslagKostnadsbesparingar kan naturligtvis aktualiseras även pårättshjälpsområdet. Men det framlagda regeringsförslaget ärotillfredsställande och osäkerheten för den enskilde alltförstor för att det ska vara möjligt att genomföra förslaget till nyrättshjälpslag.I stället bör de besparingar som anses nödvändiga i varje fall till en delkunna ske genom en uppstramning av den nuvarande lagen. En ökadkostnadsmedvetenhet hos den rättssökande kan åstadkommas genom atträttshjälpsavgifterna debiteras kontinuerligt under ärendets handläggning.Vidare bör ett kostnadstak införas i varje ärende. Dessutom bör en översynske av själva beslutsgången.På kan en ny utredning om rättshjälpen göras om så befinnslämpligt och möjligt för att uppnå rimliga besparingar inom rättssäkerhetensramar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avslå regeringens proposition 1996/97:9 Nyrättshjälpslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i gällande rättshjälpslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny utredning om rättshjälpens utformning.