ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Fi96 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. FördelningspolitikenEfter den ekonomiska kris som råkade in i i börjanav genomförs det ett mycketomfattande program för att sanera och stärka de offentligafinanserna. har därför inneburit många ochofta mycket kännbara förändringar på det ekonomiskaområdet för de flesta av befolkningsgrupperna i vårt land.En OECD-undersökning visar att i likhet med övriga nordiskaländer hade en jämnare fördelning av den ekonomiskavälfärden än andra länder, oavsett hur man mäter. Men tillbakahar inkomstspridningen i ökat, liksom skillnaderna i ekonomiskstandard mellan välbeställda och ekonomiskt svaga hushåll. Denna negativautveckling är oroande anser vi och detta ställer krav på en politik somfrämjar arbete och tillväxt, men måste politiken ha en acceptabelfördelningspolitisk profil.I propositionen redovisas ytterligare åtgärder inom skatte- och bidrags-systemen för att precisera det fortsatta saneringsprogrammet, finansieraöverskridanden och nå de uppsatta balansmålen. Dessa förslag berör i någothögre grad hushåll med låga eller genomsnittliga inkomster jämfört medtidigare förslag eftersom de största besparingarna sker i de olika socialatransfereringarna. Fördelningseffekterna av de i propositionen redovisadeåtgärderna har till en huvuddel kunnat göras, men i vissa fall bygger det påantaganden eftersom det har saknats detaljerade förslag. Om man beaktar desammanlagda effekterna så innebär förslagen att hushållen i de högstainkomstklasserna bidrar med och hushållen med de lägstainkomsterna med ca 15 %.Samtidigt visar dock särskilda studier som genomförts attensamföräldrars ekonomiska standard beräknats ha sjunkit med 10-15 %under åren 1989-1996.Det är den höga arbetslösheten som skapar de största orättvisorna och somurholkar den sociala tryggheten. Men även ändrade regler inomsocialförsäkringssystemen påverkar de redan svaga hushållen hårt. Vårtvälfärdssystem förändras och många människor känner otrygghet för vadsom kommer att hända dem vid sjukdom, ålderdom eller arbetslöshet.Därför anser vi att det är av största vikt att de fördelningspolitiskaeffekternaav den ekonomiska krisen, den höga arbetslösheten och neddragningarna ibidragssystemen analyseras och följs upp av olika åtgärder. Regeringen anföri propositionen att den avser att noga följa fördelningseffekterna av förslagenoch att återkomma med fortsatta analyser. Vi anser att detta inte ärtillräckligtoch därför föreslår vi att ska ge regeringen till känna att engrundlig kartläggning och analys behöver göras för att följa upp effekternaav den ekonomiska krisen och dess följder i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en grundlig kartläggning och analys behövergöras för att följa upp effekterna av den ekonomiska krisen och dessföljder i .
mot · GJ02Fi98 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150, Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Förlängd arbetsgivarperiodi sjuklöneförsäkringenRegeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen1995/96:150 att arbetsgivarperioden i sjuklöneförsäkringenförlängs och att arbetsgivaren endastdelvis skall kompenseras för sina kostnader. Regeringenberäknar att statens budget därmed förstärks med . Förslaget skall träda i kraft den 1 januari1997.När nuvarande fjortondagarsperiod infördes sänktesarbetsgivaravgiften . En tillkommande kostnad förarbetsgivarna var arbetsgivaravgifterna på sjuklönen.Vid införandet av en karensdag i sjukförsäkringen höjdes arbetsgivar-avgiften (). Då ersättningsnivån fr o mdag 4 sänktes från () höjdes arbetsgivar-avgiften . Av den ursprungliga sänkningen på 2,3återstår 1,47. Bägge dessa höjningar innebar ett överuttag dåsjukfrånvaron i verkligheten var lägre än i de beräkningar som bildadeunderlag för höjningarna.Samtidigt med sjuklönens införande infördes också en skyldighet förRiksförsäkringsverket att tillhandahålla en sjuklöneförsäkring för att ge desmå företagen en återförsäkringsmöjlighet för höga sjuklönekostnader.Försäkringen kan tecknas av företag som har en lönesumma som understiger90 basbelopp och premien är av företagetslönesumma. Försäkringen ersätter företagen för utgiven sjuklön fr o m denfjärde sjukdagen. Från början anslöt sig drygt 13 000 företag till försäkringenmen antalet anslutna företag har minskat till 8 700. Ett skäl är att mångaföretag anser att försäkringen är för dyr.Regeringen anför i den ekonomiska vårpropositionen 1995/96:150 attkampen mot arbetslösheten bl a kräver att villkoren för företagande måsteförbättras och att behöver fler företag och företagare.Därför är det av största vikt att förhindra utslagning av befintliga småföretag samt uppmuntra till såväl expansion som nyföretagande genom attförändra villkoren för sjuklöneförsäkringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagens sjuklöneförsäkring.
mot · GJ02Fi99 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Ändring avlöneutbetalningsdag förstatsanställdariksdagsledamöterEn lång rad med nödvändiga besparingsåtgärder har desenaste åren föreslagits och beslutats. Detta har varit heltnödvändigt för att kunna stabilisera den svenskaekonomin, stärka kronkursen och hejda inflationen. Ettflertal av åtgärderna har inte kunnat vidtas utan att ävensvaga grupper fått neddragningar och förändringar. En av deåtgärder som genomförts är att senarelägga utbetalningar avbarnbidrag och pensionsförmåner. Genom denna åtgärd harbesparingar skett, som den enskilde, under i vartfall ett övergångsskede, i vissa fall fått svårigheter medekonomin.För att visa att även vissa starka grupper i samhället bör bidra medinkomster till statskassan borde liknande även kunna ske vid utbetalning avlöner och ersättningar till statligt anställda samt riksdagsledamöter. Vidsenareläggning av löneutbetalning måste självklart beaktas om det finns avtalinom området. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om senareläggning av löneutbetalningar till statligtanställda samt riksdagsledamöter.
mot · GJ02Sk39 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet Det råder inget tvivel om att skatter och avgifter minskarsysselsättningen i . Dieselskatten gör att priset perliter är högre i än i . Enjordbrukare som konkurrerar på EU-marknaden med sinadanska kolleger har dessutom en skatt på handelsgödsel ochväxtskyddsmedel som motsvarar perhektar och år, skatter som den danske bonden inte behöverbetala.1996 kommer att vara som vi i inte blir själv-försörjande på griskött. Detta beror på att de svenska skatterna är betydligthögre än till exempel de danska. Att vi har naturliga produktionsförhållandensom avviker från de förhållanden som producenterna i har, somlängre avstånd, kallare klimat och något lägre skördar måste vi acceptera.Likaså att vi har strängare djurskyddslagar.Men att genom ensidiga skatte- och avgiftshöjningar ytterligareförsämrar jordbrukets konkurrensförmåga kan inte accepteras. Sålunda kom-mer de föreslagna produktionsskatterna på elektrisk kraft från kärnkraftverkoch äldre vattenkraftverk att särskilt drabba anläggningar med elintensiv djur-uppfödning. Detta gäller också höjningen av energiskatt för samtligabränsleslag och energiskatten på elektrisk kraft liksom höjningen avskattesatserna för bensin och olja för drift av motordrivna fordon. Dessaförslag bör avvisas av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatter och avgifter med särskild hänsyn tilljordbruket,2. att avslår regeringens förslag om höjda energiskatter ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm
mot · GJ02Sk41 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk- politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet BensinskattenI propositionen föreslås skattehöjningar för bensin och oljaför motordrivna fordon. Höjningarna föreslås ske i två steg,nämligen och den 1 juli 1997.Det är olyckligt att regeringen här tänker enbart på att stärka statensfinanser, när man har chansen att balansera om beskattningen till att i störreutsträckning ta hänsyn till miljö och trafiksäkerhet. Att rakt av höjabensinskatten är visserligen en enkel väg, men den slår orättvist motglesbygdsbilismen, som inte alls ger upphov till så stora miljöskador.Det är angeläget att skatten korrekt återspeglar den olika miljöbelastningsom vägtrafiken ger upphov till i olika delar av landet. De föreslagnahöjningarna av skatten på bränslet - lika över hela landet - ger skatter sommissgynnar glesbygden, eftersom miljöskadorna av bilkörningen blir avsevärtstörre i storstadsområdena. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag som bygger på andra sätt att ta ut skatten än enbart på bränslet.Regeringen har självfallet ett ansvar för att dess förslag verkar i rättriktning för att kunna utgöra ett led i genomförandet av trafikpolitik,som innebär att trafikanten skall känna av den samhällsekonomiskt beräknademarginalkostnaden. Miljöaspekter och trafikolyckor skall då ingå i desamhällsekonomiska kalkyler som ligger till grund för beskattningen.Det kan av miljöskäl vara angeläget att skattebelastningen ökar påvägtrafiken i förhållande till den miljövänliga och trafiksäkra järnvägs-trafiken. Särskilt gäller det för den tunga och långväga godstrafiken. Denökade skattebelastningen på vägtrafiken bör också ses som ett led i enskatteväxling för miljön och inte som ett sätt att öka det totala skattetrycketpå det svenska folket.Man bör då överväga särskilda statliga bilskatter i storstadsområdena,främst i form av biltullar, trängselavgifter och regionala bensinskatter.Sådana nya typer av bilskatter kommer inte att hinna genomföras till den 1september 1996 och troligen inte heller till . Det är trots detangeläget att beslut kan tas för att framtida trafik-planering skall kunna rikta in sig mot rätt förutsättningar.BilförmånI propositionen anges att regeringen snart - uppenbarligenefter stor tvekan - avser att lägga fram ett förslag tillbilförmånsbeskattning, som inte är oberoende av den privatakörsträckan.Detta räcker inte som ambition. Förslagen måste utgå från ambitionen attden enskilde skall beskattas för privat körning på ett sådant sätt att honkänner av marginalkostnaden av bilkörningen beräknad med samhällseko-nomiska metoder. Först då tar vi ett rimligt och miljövänligt steg motgenomförande av trafikpolitik HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genom statliga innerstadsavgifter skapa ettmer miljöorienterat sätt att ta ut skatten på vägtrafiken i olika delar avlandet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att den enskilde skall känna avmarginalkostnaden vid privat körning med förmånsbil.
mot · GJ02Sk42 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet beslutade att - i avvaktan påkommande förslag avseende bl.a. en ny modell förskattenedsättning för den energiintensiva industrin ochväxhusodlingen - medge uppskov för växtodlingen fråntillämpningen av de nya reglerna för uppbörd av energiskattoch koldioxidskatt vid uppvärmning av växthus. beslut innebar attväxthusodlingen fram till detta datum fortsatt får göra avdragför skattenedsättningen på fakturan vid leveransen avbränslet.Något nytt förslag till uppbördssystem för växthusodlingen som beaktarbranschens speciella likviditetsproblem och likviditetssvängningar över årethar regeringen inte presenterat. Detta innebär att uppbörden avväxthusodlingens energiskatt från skall följa systemet förindustrin med erläggande av full skatt och återbetalning efter ansökankvartalsvis i efterhand.Som jag tidigare framhållit (1995/96:Fi21) innebär detta inte bara enbetydande kreditkostnad för branschens företag utan också en påfrestning påföretagens likviditet. Genom att av företagens energibehovinfaller och intäkter i till exempel tomat- ochgurkodlingar inte genereras förrän i ökar skatteutgiftenkreditbelastningen kraftigt . Växthusföretagen är också utsattaför ett kraftigt internationellt konkurrenstryck vilket ytterligare accentueratsgenom EU-medlemskapet.I fortsatt avvaktan på regeringens förslag i frågan bör den nuvarandedispensen förlängas tills vidare.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att förlänga nu gällande system för uppbörd avenergi- och koldioxidskatt för växthusnäringen i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GJ02Sk43 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet har tidigare fattat beslut om att trädgårdsnäringenskall gå över till de rutiner för nedsättning av energiskatt somtillämpas inom tillverkningsindustrin. Avsikten var attövergången skulle ske . Under hösten1995 har dock givit trädgårdsnäringen uppskovmed övergången till (1995/96:SkU21).Grunden för detta beslut var att övergången kunde medföralikviditetsproblem för näringen och att regeringen hadeaviserat att ett förslag om nya regler för industrinsenergibeskattning skulle läggas fram före den 1 juli 1996.Regeringen har anmält till och rådetett förslag om en höjning av koldioxidskatten för tillverkningsindustri ochyrkesmässig växthusodling. Det står nu klart att ett förslag om ändrade reglerför industrins energibeskattning inte kommer att kunna lämnas i så god tid attdet kan träda i kraft . Mot denna bakgrund börträdgårdsnäringen få ytterligare uppskov till medövergången till industrins regler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar medge trädgårdsnäringen uppskov till den 1januari 1997 med övergången till nya rutiner för nedsättning avenergiskatter.
mot · GJ02Sk44 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet Genom regeringens proposition 1995/96:19 Nya tidpunkterför redovisning och betalning av mervärdesskatt infördes dehårt kritiserade tidpunkterna för redovisning och betalning avmervärdesskatt. Många småföretag har fått stora problem ochdet är bra att regeringen nu sent omsider tagit fasta påkritiken och föreslår förändringar för skattskyldiga varsbeskattningsunderlag beräknas uppgå till högst 40 miljonerkronor. Emellertid kvarstår vår principiella kritik mot att taut skatt innan företagen har fått betalt av sina kunder. Helaregeln om förtida momsinbetalning borde avskaffas.Den uppsnabbning av momsinbetalningar från två till en månad sominfördes har inneburit ökade påfrestningar på likviditeten hosdetaljhandelsföretagen i landet. För vissa företag uppstår s k negativ moms.Det gäller inte minst företag som gör säsongsmässiga inköp av varor. är det viktigt att den negativa momsen återbetalas på det sättsom lagstiftaren avsett, dvs skyndsamt. har rapporteratsstora svårigheter för seriösa företag att inom rimlig tid återfå berättigadmoms. Skattemyndigheterna har hänvisat till kravet på utredning, vilket dröjt.Detta har inneburit stora problem för många företag i detaljhandeln. Avsiktenhar aldrig varit att seriösa små och medelstora företags fortlevnad skallriskeras p.g.a. skattemyndigheternas bristande hastighet i kontrollen.Regeringen bör uppmärksamma problemet och vidta de åtgärder som krävsför att s k negativ moms inte skall åsamka företagare problem.Från infördes särskilda regler för små företag. Gränsenför vilka som skall redovisa mervärdesskatten i särskild självdeklarationhöjdes till ett beskattningsunderlag på . Handelsbolag lämnarinte någon särskild självdeklaration och tillåts inte göra helårsredovisning avmervärdesskatt. Enligt vår uppfattning bör även handelsbolag med ettbeskattningsunderlag på kunna få ha kalenderårsom redovisningsperiod. Preliminär uppbörd kan ske genom atthandelsbolaget får F-skatt med preliminär mervärdesskatt enligtpreliminärdeklaration. Då uppnås jämförliga villkor med aktiebolag ochenskild näringsidkare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handelsbolagens redovisningsperiod,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att åtgärda problem vid s.k. negativmoms.
mot · GJ02Sk47 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk- politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet I denna särproposition presenterar regeringen ett antalåtgärder på skatteområdet med anknytning till denekonomiska vårpropositionen (1995/96:150). Förslagen ipropositionen berör förmögenhetsskatten, mervärdesskattensredovisningsperioder, statlig inkomstskatt, energiskatternasamt skattereduktion för utgifter för vissa byggnadsarbeten.Vi har i en partimotion av () m. fl., med anledning avregeringens proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslagtill riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag /96, m.m. beskrivit vår politik för fler jobb, budgetbalans ochhögre tillväxt. Vi hänvisar till den motionen för en fyllig beskrivning av våraargument och motförslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget till förändringen av värderingen avaktier i förmögenhetsbeskattningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ej återinföra förmögenhetsskatt på aktier påO- och OTC-listorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattningen av fåmansbolag,4. att beslutar om en ändring av momsreglerna i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att avslår förslaget till skattereduktion förbyggnadsarbete på bostadshus,6. att - vid avslag på yrkande 5 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om krav på positivamiljöeffekter för ROT-projekt m.m.,7. att avslår förslaget om höjda energiskatter om inteskatten på arbete sänks i motsvarande omfattning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxling av energiskatter och skatter påarbete.
mot · GJ02Sk48 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet Reglerna för avdrag av utgifter vid representation ändradesav genom proposition 1995/96:109 från den 6november 1995. De nya reglerna innebär bl.a. attavdragsramen sänks från till 180 kronor.Förändringen beräknas ge en årlig besparing och därmedinkomstförstärkning till statskassan på 400 miljoner kronor.I proposition 1995/96:198 från föreslår regeringen nu enytterligare sänkning av avdragsramen. Förslaget innebär att avdragsramenfr.o.m. halveras från till . Enligt uppgiftberäknas denna sänkning förstärka statsfinanserna med cirka 500 miljonerkronor. Med tanke på nödvändigheten av fortsatt sanering av statens finanserkan detta synas vara en rimlig åtgärd. Man kan dock ifrågasätta värdet av enåterstående avdragsram på 90 kronor.När nu förväntas besluta om ytterligare besparingar, vilka till enkännbar del kommer att drabba grupper som redan är ekonomiskt hårtträngda, känns det inte speciellt angeläget att bibehålla möjligheterna förföretag att kunna bjuda på skattesubventionerad mat och dryck.En sänkning av avdragsramen till i stället för tordeknappast påverka de svenska företagens konkurrens- och överlevnadskraft.En sänkning till skulle också onekligen förenkla regelverket ochdärmed minska kostnaderna för administration och skattemyndigheternaskontrollarbete. Om den föreslagna sänkningen från till 90 kronorberäknas ge statskassan , så torde en sänkning till 0kronor ge minst ytterligare ett lika stort belopp utöver de administrativavinsterna. En sådan besparing är alltså väsentligt större än de man beräknargöra genom t.ex. försämringar av pensionärernas bostadstillägg. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avdragsramen för representation sänks till 0kr.
mot · GJ02Sk49 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet I propositionen föreslås bl a att energiskatten höjs församtliga energislag. Höjningarna kommer att ske i två steg,det första , den andra den 1 juli 1997.Vid vardera höjningen höjs skattesatserna för drift avmotordrivna fordon med 2,5 procent.Enligt vår mening blir detta en extra belastning för de människor som harlång resväg och som saknar allmänna kommunikationsmedel. Redan innandenna bensinskattehöjning fanns det skäl att se över det avdragsbelopp somidag är gällande - /mil.Det är också viktigt att bensinskattehöjningarna noggrant analyseras urregionalpolitiskt perspektiv. Det finns en uppenbar risk att dessa höjningarinverkar menligt för de människor som lever i glesbygd och som har bilensom enda transportmedel till arbetet. De som främst har svårt att bära högretransportkostnader är låginkomsttagare och barnfamiljer i glesbygd med storförsörjningsbörda. Därför är det nödvändigt att förbättra möjligheterna attgöra avdrag för resor till och från arbetet. Vi anser att reseavdraget bör höjastill /mil.Centerpartiet har i en rapport om förmånsbilbeskattningen föreslagitförändringar, som innebär att förmånsvärdet i högre utsträckning knyts tillden privata körsträckan. Eftersom vi föreslår en höjning av reseavdragetföreslår vi även en höjning av förmånsvärdet till per mil för privatkörsträcka. En förändring av förmånsbilbeskattningen enligt Centerpartietsförslag ska finanisera vår föreslagna höjning vid användande av privat bil förtransport mellan bostad och arbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade reseavdrag för boende i glesbygd.
mot · GJ02Sk52 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet Ett mycket stort behov föreligger att allergisanera offentligalokaler, inte minst skolor. liberalerna föreslogdärför ett flerårigt program om /år idetta syfte. avslog detta förslag och biföll iställetregeringens och förslag om en störreengångssatsning där kravet på medfinansiering frånkommunerna sattes högt.Vi vidhåller att den av föreslagna uppläggningen var bättre ochvi beklagar att avslog det.Vi var bland de första att påpeka att något måste göras åt de dåliga inom-husmiljöerna. Allergier har tyvärr utvecklats till något av en folksjukdom somuppemot tre miljoner svenskar lider av. av alla vuxna liderav astma. Särskilt oroande är att barnen drabbas så hårt. Två barn av fem ärutsatta.Inomhusmiljön är en stor bov som ligger bakom många allergifall. I mångabyggnader - såväl bostäder som daghem, skolor och kontor - finns problemmed dålig ventilation, mögelskador och fuktig luft som bidrar till attmänniskor utvecklar allergier.Allergier är ett problem inte bara för de individer som drabbas, det är ocksåett samhällsproblem. Sjukskrivningar och arbetsbortfall medför både utgifterför samhället och förluster i form av uteblivna inkomster. Att satsa på attförebygga allergier är således lönsamt både utifrån mänskliga ochsamhällsekonomiska utgångspunkter.Vi delar den uppfattning liberalerna fört fram i en partimotionom ett nytt program för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader ().I rådande statsfinansiella läge är det inte försvarligt att satsa storaskattepengar på den typen av subventioner. Skulle bifalla förslagetom ett nytt ROT-program anser vi att idé om ett flerårigt programom /år med en lägre finansieringsgrad bör förverkligasinom ramen för det programmet. Detta bör ge regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt - vid bifall till förslaget om ett nytt ROT-program -som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinom ramen för detta program genomföra en flerårig satsning påallergisanering av offentliga lokaler.