mot · GK02Sf239 · 1996-10-07 00:00:00 — Familjepolitik för valfrihet och jämlikhet InledningFamiljen i det liberala samhälletLiberal ideologi utgår alltid från den enskilda människan.Det främsta målet för liberalernas familjepolitikär att alla barn skall få en bra start i livet och att familjernadärför måste ha goda möjligheter att fostra barnen tillansvarskännande människor. Familjepolitiken skall ocksåfrämja jämställdhet mellan män och kvinnor och därmed geförutsättningar både för män och kvinnor att förenaförvärvsarbete och familjeliv.Barnfamiljerna skall ha stor frihet att själva forma sin vardag. Familje-politiken skall innebära att stat och kommun underlättar för föräldrarna att taansvar för sina barn - inte att de skall överta det.Folkpartiet har haft dessa mål som utgångspunkt för sinfamiljepolitik. Vi var pådrivande när föräldraförsäkringeninfördes och byggdes ut. Vi har verkat för full behovstäckning och valfrihetinom barnomsorgen. Vi har drivit på för att föräldrautbildningen skullebyggas ut. Vi har slagit vakt om och byggt ut det generella ekonomiskastödet till barnfamiljer som i praktiken syftar till att beakta attbarnfamiljernapå grund av sitt försörjningsansvar har lägre bärkraft än de som inte har ettsådant försörjningsansvar.Familjepolitiska reformer1991-94Den familjepolitik som förts har skapat goda förutsättningarför de flesta barn i . Den har också möjliggjorten kraftig ökning av den kvinnliga förvärvsfrekvensen.Däremot har valfriheten för barnfamiljerna att t.ex. välja barnomsorg längevarit kraftigt beskuren, både genom köerna till barnomsorgen och genomrigida bestämmelser för etablering av förskolor.Under tid som socialminister beslut om en rad familjepolitiska reformer bl.a. i syfte att angripadessa problem.En barnomsorgsgaranti har införts från . Den innebär att allakommuner skall kunna erbjuda barn mellan plats inombarnomsorgen efter högst några månaders väntetid. Det kan också noteras attutbyggnadstakten varit god. tillkom exempelvis 19 000 platserinom den offentligt finansierade barnomsorgen.Barnomsorgsgarantin kombineras med bestämda kvalitetskrav. De somarbetar på förskolor, fritidshem och i skolbarnomsorg måste ha sådanutbildning eller erfarenhet att barns behov av omsorg och en god pedagogiskverksamhet tillgodoses. Barngrupperna får inte vara så stora att man inte kanupprätthålla kraven på en god pedagogik.Redan hösten 1991 avskaffades den s.k. lex Pysslingen som förhindradestatsbidrag till förskolor i företagsform. beslöt sedan attkommunerna skulle åläggas att betala ut bidrag även till enskilda alternativinom barnomsorgen. Detta beslut revs dock upp av nyasocialistiska majoritet hösten 1994.Nya regler infördes i föräldraförsäkringen. En av de tolv månaderna harvikts för pappan och en för mamman. Det understryker att barnet har rätt tillbägge sina föräldrar. Under mamma- och pappamånaderna låg ersättningenkvar på trots att den i övrigt sänkts till 80 %.Reglerna för tillfällig föräldrapenning har ändrats så att det blir möjligt attlåta någon annan än föräldern stanna hemma för vård av sjukt barn medersättning från . Det är en viktig reform för ensamståendeföräldrar.Ett beskattat vårdnadsbidrag på för barn mellan 1 och3 år infördes . Bidraget utgick för barn som inte vistas påkommunalt daghem eller privat daghem som får kommunalt stöd. Detkombinerades med en avdragsrätt på samma nivå. Bidraget avskaffades dockredan vid årsskiftet 1994/95 av nya socialistiska majoritet.En rad åtgärder vidtogs också för barn som på olika sätt har det särskiltsvårt. Familjer med barn som har handikapp fick exempelvis höjt vårdbidrag.Kommunerna har blivit skyldiga att erbjuda familjerådgivning. Denna typ av frågor behandlas närmare i andramotioner från liberalerna.Valfriheten har begränsatsSocialdemokraternas familjepolitik har sedan regeringsskiftet1994 haft två bärande inslag.För det första har strävan varit att begränsa valfriheten. Kommunernasställning har stärkts på föräldrarnas - och barnens - bekostnad. Våruppfattning är att stödet skall gå till de dagis som föräldrarna väljer.Socialdemokraterna har med sina s.k. återställare givit kommunernamöjlighet att sätta stopp för den valfriheten.För det andra får barnfamiljerna bära en betydande del av den börda sombudgetsaneringen medför.Flerbarnstilläggen har avskaffats för nytillkommande flerbarnsfamiljer.Barnbidraget har sänkts. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen har sänkts.Den högre ersättningen i pappa- och mammamånaderna har avskaffats.Bidragsförskotten har frysts och sänkningar aviserats.Vårdnadsbidraget har avskaffats.Folkpartiet har avvisat samtliga dessa försämringar. Vi har också sagt nejtill den sänkning av matmomsen som röstades igenom. Dennasänkning kostar statskassan avsevärt mer än vinsterna i statsbudgeten på denämnda försämringarna i familjepolitiken.Folkpartiet liberalernasfamiljepolitikDen familjepolitik vi vill arbeta för bygger på följanderiktlinjer: Föräldrarna delar på ansvaret både för vården av barn och hem och förfamiljens försörjning. Hänsyn tas till familjernas försörjningsansvar för barn vid utformningav skatte- och bidragssystemen. Det ekonomiska stödet när barnen är små utformas så att även de somär etablerade på arbetsmarknaden, både kvinnor och män, har råd attstanna hemma. Ekonomisk ersättning för inkomstbortfall utgår för vård av sjukt barn. Alla som så önskar får plats för barn mellan ett och i förskole-och fritidshemsverksamhet av god kvalitet. Deltidsförskola erbjuds från och med ålder alla barn som intedeltar i heltidsförskola. Föräldrarna väljer själva med hjälp av en barnomsorgspeng denbarnomsorg, , kooperativ eller enskild, som passar dem bäst. Avgifterna i barnomsorgen skall vara enhetliga och ligga på en nivåsom inte hindrar föräldrarna att av ekonomiska skäl utnyttja den.BarnbidragetBarnbidraget är jämte en väl utbyggd barnomsorg ochföräldraförsäkringen det ekonomiska navet i familjepolitiken.Folkpartiet har varit pådrivande för ett väl utbyggtekonomiskt stöd till barnfamiljerna. Vår utgångspunkt är att staten skallunderlätta för föräldrarna att ta sitt ansvar för barnen.Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna i dess olika former har framförallt detta syfte. Två av de viktigaste stödformerna är de allmänna barn-bidragen och föräldraförsäkringen.Barnbidragen skall ses som en del av skattesystemet. I många andra ländertas hänsyn till familjernas försörjningsansvar direkt i skattesystemet. Densom har ett eller flera barn har givetvis mindre möjligheter attbetala skatt än den som har samma inkomst men inte har försörjningsansvarför barn.Under 80-talet pågick en intensiv debatt om barnfamiljernas ekonomi. Detkonstaterades bl.a. att flerbarnsfamiljerna hade en väsentligt sämre ekono-misk situation än andra hushåll. Mot den bakgrunden kompletteradesbarnbidragen med s.k. flerbarnstillägg. Uppgörelsen om den stora skatte-reformen mellan Socialdemokraterna och kom ocksåatt innehålla kraftiga höjningar av de allmänna barnbidragen.Avsikten var att barnbidraget skulle höjas till totalt per barn ochår. Den sista höjningen - från 9 000 till 10 000 - kom dock att uppskjutasflera gånger av statsfinansiella skäl. Socialdemokraterna medverkade tilldetta första gången det skedde genom beslut . -efter regeringsskiftet - röstade de nej. I samband med krisupp-görelse enades de dåvarande regeringspartierna med Socialdemokraterna omatt helt inställa denna höjning.Det nominellt oförändrade barnbidraget och sänkningen av barnbidragetinnebär att hänsynstagandet i skatte- och bidragssystemet till barnfamiljernasförsörjningsansvar är mindre än på mycket . Dessa försämringar harmedfört att barnfamiljerna fått bära en avsevärt större andel av åtstram-ningarna än familjer och ensamstående utan barn. Allra mest har åtstram-ningen drabbat flerbarnsfamiljerna. Detta återspeglas också i kommunernasökade utgifter för socialbidragen.Barnfamiljerna påverkas som alla andra av de besparingar och skatte-höjningar som har generell räckvidd t.ex. karensdagar, höjda egenavgifteroch höjda kommunalskatter. Men ovanpå de åtgärderna läggs nedskärningari stödformer som bara kommer barnfamiljer till del. Det har, som nämnts,handlat om sänkta barnbidrag, avskaffandet av nya flerbarnstillägg, minskatbidragsförskott och slopat vårdnadsbidrag.Den samlade familjeekonomiska politik som regeringen förespråkarlägger - enligt vår bedömning - en orimligt stor andel av den samladesaneringsbördan på barnfamiljerna.FöräldraförsäkringenEn bra föräldraförsäkring är en av grunderna för en godfamiljepolitik.Föräldraförsäkringen syftar till att möjliggöra för barnen att ha sinaföräldrar hemma hos sig . Det är bra både för föräldrarna ochbarnen. Genom föräldraförsäkringen och en väl utbyggd barnomsorg behöverden svenska kvinnan inte, som många andra medsystrar på kontinenten, väljamellan att antingen stanna hemma och föda barn eller att arbeta. Hon kanskapa en hyfsad kombination av att både arbeta och vara ledig vidbarnafödande.Men det är också viktigt att föräldraförsäkringen kan utnyttjas av bådemammor och pappor. Fyrpartiregeringen införde därför på Folkpartietsinitiativ den s k pappamånaden. Motiven var flera: den skulle stimulerapappornas uttag av föräldraförsäkringen, den skulle ge papporna ett stöd -mot arbetsgivare, arbetskamrater och en fördomsfull omgivning - att ta ut sinföräldraledighet. med pappamånaden reserverades också en månadi föräldraförsäkringen för mamman. Genom denna modell understryks attföräldraledigheten är en angelägenhet både för mammor och pappor.Kvinnor har som bekant i genomsnitt en lägre lön än män. För attstimulera männen att ta ut sin pappamånad skulle ha en högreersättningsnivå så att den ekonomiska förlusten inte skulle bli så stor så attmännen av rent ekonomiska skäl inte tog ut sin pappamånad.Nu har regeringen sänkt ersättningsnivåerna för mamma- och pappa-månaderna så att de ska ligga på samma nivå som övriga dagar i föräldra-försäkringen. Vi ser detta som ett bakslag i arbetet för att få fler pappor attstanna hemma hos sina barn och ett steg tillbaka i arbetet för en jämnarefördelning av det praktiska ansvaret för barn och hem.Vi anser att ersättningsnivåerna för pappa- och mammamånaderna skahöjas till den tidigare nivån. Den högre ersättningen för pappa- ochmammamånaden skall börja gälla fr o m . För attfinansiera detta och andra förbättringar inom familjepolitiken är vi bereddaatt slopa de s k garantidagarna i föräldraförsäkringen.Vi anser vidare att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen skall återgå tillatt vara den 1/1 1997.Barnomsorg för den som såönskarDen barnomsorgsgaranti som fyrpartiregeringen - på förslagav - fick stöd hadetvå bärande inslag.För det första skulle alla barn från ett till och med ålder få rätttillbarnomsorg utanför hemmet. För det andra skulle kommunerna bli skyldigaatt ge stöd till enskilda förskolor och fritidshem, ett stöd som inte oskäligtfick avvika från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet.Tanken var alltså att de ekonomiska villkoren skulle vara desamma förkommunal och privat barnomsorg med offentlig finansiering. Föräldrarnasval skulle vara avgörande.Vi föreslår nu att denna ordning åter skall bli gällande från den 1 januari1997.Den lydelse vi föreslår för socialtjänstlagens 18 § överensstämmer medden av tidigare beslutade.Med detta kommer en kommun också att få rätt till ersättning om den i sinegen verksamhet - eller i enskild barnomsorg som får stöd av kommunen -tagit emot ett barn från en annan kommun.I samband med riksdagsbeslut ändrades lagen (1987:442) omförsöksverksamhet med tillståndsprövning. Den regel sominnebar att kommunerna vid tillståndsprövningen endast får fästa avseendevid sökandens lämplighet att bedriva verksamheten och vid ändamåls-enligheten av lokalerna ströks.Motivet för denna regel var givetvis att en kommun inte skulle kunnakväva enskilda alternativ, som konkurrerar med dess egen verksamhet,genom att vägra tillstånd. Vi föreslår att den återinförs.Förändrat underhållsstödVi har i samband med behandlingen av regeringensproposition om nytt underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar (prop. 1995/96:208) föreslagit ett reformerat systemför underhållsbidragens fastställande och förändrade reglerför de utfyllnadsbidrag som skall utgå till de barn som är ibehov av ett ekonomiskt stöd utöver barnbidragen ochbostadsbidragen. Vår utgångspunkt är densamma somföräldrabalkens, föräldrarnas gemensamma ansvar för sinabarn och den gemensamma ekonomiska skyldigheten för attsörja för barnens ekonomiska behov, även efter enseparation.Samhällets stöd till barn till särlevande föräldrar bör inskränkas till ettbehovsprövat bidrag. Vi förordar en modell där underhållsbidraget beräknasefter den s.k. nettokvotsmodell som föreslogs i betänkandet SOU 1995:26.Vissa förbehållsbelopp bör avskaffas. Vår bedömning är att vårt förslaginnebär en besparing om ytterligare per år.KonsekvensanalysDet är viktigt att det sker en samlad bedömning av vad deolika besluten om förändringar av familjepolitikensammantaget får för konsekvenser. Konsekvensanalyser avbeslut om förändringar inom olika områden bör alltidgenomföras. Familjepolitiken är ett område som i synnerhetunder varit utsatta för en rad av skilda beslutsom oftast resulterat i försämringar av exempelvisbarnfamiljers ekonomi och valfrihet. Därför är det välmotiverat med en sammanhållen konsekvensanalys av vad deolika besluten har resulterat i för någon situation för demänniskor som berörs av dem. En sådan analys kan sedanligga till grund för att värdera kommande förändringar inomområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjda barnbidrag och höjt flerbarnstillägg,2. att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om atthöja ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till från den 1 januari1997,3. att hos regeringen begär förslag till tidigarelagd finansieringav återgången till ersättning i föräldraförsäkringen,4. att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om atthöja ersättningen i de s.k. pappa- och mammamånaderna till från den 1januari 1997,5. att beslutar att garantidagarna i föräldraförsäkringen slopas,6. att beslutar att 18 § socialtjänstlagen (lex Pysslingen) från den1 skall ges den lydelse den hade fram till ,17. att beslutar att lagen (1987:442) om försöksverksamhet medkommunal tillståndsprövning skall återfå den lydelse som gällde före 1995för att främja enskilda alternativ inom barnomsorgen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konsekvensanalys av vad olika beslut om förändringarav familjepolitiken sammantaget får för konsekvenser,9. att med följande ändringar i regeringens förslag anvisaranslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnenligt följande uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 1. Allmänna barnbidrag14 654000+ 2 400 000A 2. Föräldraförsäkring16 192000- 500 000A 3. Underhållsstöd2 411 450- 200 000Summa för utgiftsområdet35 161050+ 1 700 000