mot · GK02K214 · 1996-10-07 00:00:00 — Grundlag skiljer sig från vanlig lag genom att den är svårareatt ändra. Bestämmelsen om att det krävs två beslut medriksdagsval emellan innebär att grundlagsändringar tar längretid än andra lagändringar att genomföra. Tanken är att deregler som finns i grundlag skall vara av så principiellkaraktär att det inte kan uppkomma lägen där reglernabehöver ändras . Själva tidsåtgången har setts somett skydd mot påtryckningar utifrån eller mot förhastadebeslut.Metoden att ändra grundlag har sällan vållat några problem. De nyafaktorer som motiverar grundlagsändringar är av sådan art att det är mycketrimligt att förändringen får ta relativt . Därmed möjliggörs en debatt isamhället, som minskar risken för att grundlagen ändras på ett ogenomtänktsätt. Det har förekommit att ett ändringsbeslut har fattats en första gång meninte upprepats av nästa riksdag.Våren 1994 uppkom dock en debatt där det hävdades att grundlagarnasutformning var ett problem. Det hävdades, både inom och utom ,att polisbekämpning av barnpornografi försvårades av att innehav av barn-pornografiska alster inte kunde förbjudas.För oss var debatten om barnpornografi en skrämmandeerfarenhet. En rad människor, som borde vetat bättre, satte skydd av barn imotsatsställning till skydd av medborgerliga rättigheter i grundlagen.Sanningen är naturligtvis att det just är de svaga i samhället, till vilkabarnenofta hör, som vinner mest på att det fria informationsutbytet är säkrat ochsamhällsbrister kan avslöjas och debatteras.Atmosfären i barnpornografidebatten var laddad. Det äromöjligt att bortse ifrån att det näraliggande valet spädde på aggressiviteten idebatten. Den stämning som då rådde var föga lämpad att konstruktivt hittalösningar på svåra problem.Det är alltid ett problem hur regler i grundlagen ska utformas för att inte fåoavsedda effekter. De som högljutt ropade efter innehavsförbud, i stort settoavsett utformning, bortser ifrån det fenomen som brukar kallas smitto-risken, som dock är en påtaglig realitet. Varje grundlagsändring av detta slag,hur motiverad den än ter sig, måste ses i ljuset av att den alltid följs av kravpå flera, avseende andra oönskade företeelser. Därför är det viktigt att dentypen av smittorisker minimeras så gott det går.Regeln att en grundlagsändring måste få ta gäller alltid utom justdå ett riksdagsval närmar sig. Därför var det, enligt vår mening, motiverat attinföra en regel att förslag till en grundlagsändring måste presenteras i sådantid att det finns skälig tid för debatt, nämligen senast före valet.I grundlagen finns emellertid också en undantagsregel som säger att 5/6 avkonstitutionsutskottet kan besluta att en grundlagsändring får beslutas ävenom den presenterats senare än före valet.Våren 1994 var första gången regeln prövades i ett ärende av någonbetydelse. Vi menar att det var utomordentligt bra att detta existerandeminoritesskydd då fungerade, för det har i efterhand visat sig att den dåbeslutade grundlagsändringen var olämplig ur flera synvinklar, bl a att deninte var särskilt effektiv i arbetet mot barnpornografi.Men vår slutsats av debatten och förloppet är ändå attundantagsbestämmelsen bör slopas. Det är aldrig motiverat att ändragrundlag i så brådskande former. Vi förenekar inte att många människor närdebatten om barnpornografi och grundlagen rasade som häftigast uppfattadegrundlagarna som otidsenliga och att detta förstärktes av att de dessutom intesnabbt kunde ändras. Vi menar att ansvaret för att den uppfattningen spredsvilar på de debattörer som framställde grundlagen som ett problem och attlösningen borde ligga i att politiker och opinionsbildare i vårt land som ivissa andra framhåller vår konstitution med dess skydd av medborgerligarätttigheter som en nationell tillgång att vara stolt över. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om slopande av undantagsbestämmelsen i 8 kap. 15§ regeringsformen.