ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02K15 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:15 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen I regeringens skrivelse 1995/96:15 skriver regeringenangående uppdrag om "användning av genteknikpå människa m m" att frågan om skydd för genetiska data ipatientjournaler är under beredning. Ärendet ska presenterasi en departementspromemoria som ska remissbehandlasunder våren 1996.Ärendet har varit under behandling alltsedan regeringens proposition1990/91:52 i ämnet. Forskningen på det gentekniska området är omfattandeoch utvecklingen sker i mycket snabb takt. Genteknikens användning inomhälso- och sjukvården, bl.a. dess användning vid hälsoundersökningar iarbetslivet, diskuteras internationellt bl.a. i , ochhäri . Med tanke på att dessa tester är särskilt integritetskänsliga är detolyckligt att frågans behandling dragit ut . Den bör nu tas med förturför att utan dröjsmål få en tillfredsställande lagreglering.I regeringens proposition 1990/91:52 skrev man att att uppgifter omgenetiska data i patientjournaler skulle falla under stark sekretess i hälso-ochsjukvården. Likt annan information, som lyder under denna sekretess, kan dåej uppgifter lämnas ut till exempelvis arbetsgivare, försäkringsbolag m m,utan den enskildes medgivande.Jag anser emellertid att sekretessmålet för den enskildes skull måste sättasän högre. Man kan nämligen tänka sig situationer där exempelvis ett försäk-ringsbolag eller en arbetsgivare pressar den enskilde att ge sitt samtycke tillatt frågeställaren får ta del av de sekretessbelagda uppgifterna i en patient-journal.För att förhindra sådana situationer bör en kompletterande lagstiftninginföras där kraven på sekretess är hårdare för genetiska data än för andrasekretessbelagda uppgifter i hälso- och sjukvården. En sådan lagstiftning börinnefatta sekretesskyddet och hur beslutsprocessen bör gå till när det t.ex.gäller gentestning i arbetslivet. Beslutsprocessen bör innebära att ett frånarbetsgivare och arbetstagare fristående etiskt råd får ansvar för att bedömaom det från etiska utgångspunkter är försvarligt att utföra gentester. Statensmedicinsk-etiska råd skulle kunna fylla rollen som en sådan oberoendeinstans med en kontrollerande funktion.Inte bara har frågan om gentester på sitt bord. Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår en utredning om medicinska kontroller iarbetslivet med de risker och problem sådana kontroller kan innebära. Jagförutsätter att de båda departementens arbete när det gäller sekretesskydd förgentester samordnas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagreglering av gentester,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av och Arbetsmarknadsdepar-tementets arbete med gentester och genetisk sekretess,3. att hos regeringen begär att den utan dröjsmål skall återkom-ma i ärendet.
mot · GJ02So10 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:117 Tystnadsplikt inom enskild familjerådgivning InledningI kommunerna har det blivit allt vanligare attfamiljerådgivning läggs ut på entreprenad, mensocialtjänstlagen stadgar bara om tystnadsplikt förfamiljerådgivare i regi. Regeringen vill vidgabåde tystnadsplikt och anmälningsplikt till att gälla ävenprivata rådgivare. Ändringarna omfattar såvälsocialtjänstlagen som och sekretesslagen.Miljöpartiet instämmer i vad regeringen anfört om behovetav ett likställande mellan kommunala och privatafamiljerådgivare vad gäller såväl tystnadsplikt somanmälningsplikt, men vill lyfta fram kritiska aspekter påregeringens bristfälliga definition av begreppetfamiljerådgivare.Vad är en familjerådgivare?Som regeringen skriver i sin proposition hållerfamiljerådgivningen i hög kvalitet. Miljöpartietinstämmer i att det är angeläget att bibehålla denna högakvalitet. Som vi ser det är frågan hur vi ska kunna lyckasmed det utan att ha någon kontroll över verksamheten. Enligtpropositionen är det även fortsättningsvis möjligt för densom så önskar att kalla sig för familjerådgivare; och det ärockså möjligt för en kommun att sluta avtal med en enskildrådgivare som erbjuder sig att "yrkesmässigt bedriva samtal isyfte att bearbeta samlevnadsproblem och konflikter iparförhållanden och familjer". anser att kriteriet"yrkesmässigt" bör definieras ytterligare, genomlegitimationstvång eller genom att någon form avauktorisering av rådgivare införs. Vi vill också påpeka attuttrycket "lämplig rådgivare" i ett hårdnande ekonomisktklimat kan - för kommunen - vara den som erbjuderfamiljerådgivning till lägst pris. Från en kommun finnsexempel på att en person utan någon som helst utbildning ifamiljeterapi erbjöd såväl familjerådgivning som utbildning isådan. Vid närmare granskning framkom att personen i frågaämnade påbörja en lång utbildning i längrefram. Jämför detta med de familjerådgivare vi har ikommunal regi! Ofta handlar det om psykologer ochkuratorer med mångårig erfarenhet och långavidareutbildningar. Det är förvånande att regeringen inte fästnågot som helst avseende vid de remissinstanser som påtalatsamma brister i propositionen som funnit.Dessutom anser vi att lydelsen i 71 § socialtjänstlagen "böranmäla" borde skärpas till "ska anmäla" och den föreslagnaformuleringen i samma paragraf "...misshandlas i hemmet"bör utvidgas till "...misshandlas i eller utanför hemmet".Platsen där ett övergrepp skett får inte vara vägledande närdet gäller om en anmälan ska göras eller ej. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att begreppet familjerådgivare ges ytterligarekvalitetskriterier.
mot · GJ02T40 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:93 om organisationen av den periodiska fordonsskontrollen I skrivelsen 1995/96:93 om organisationen av den periodiskafordonskontrollen föreslås att AB Svensk Bilprovningtillsvidare skall behålla sin ställning med ensamrätt att utförakontrollbesiktningar. Skälen härför är enligt regeringen attkonsekvenserna av en avreglering för glesbygdensvidkommande ytterligare bör utredas. Regeringen befarar atten avreglering, med vad detta innebär med fri prissättning,kan innebära olika taxor beroende på underlag dvs. om detrör sig om glest befolkade orter eller inte.Vidare anser inte regeringen att det för tillfället finns ett tillfredsställandesystem för att på ett opartiskt sätt kontrollera och upprätthålla kvaliteten ibesiktningstjänsterna. Regeringen anför att när detta lösts ämnar regeringenåterkomma med förslag till lösning av organisationen av den återkommandefordonskontrollen.Centerpartiet var med om att initiera och förelägga förslag tillbeslut om avreglering. Vi ansåg och anser att en konkurrensutsättning avASBs verksamhet är viktig för att öka effektiviteten samt att detta kan skemed bibehållen kvalitet. Inte minst är detta en viktig åtgärd för att ökaservicen på landsbygden. Enligt vår mening bör fullfölja det beslutsom antogs i anledning av proposition 1993/94:167, trafikutskottetsbetänkande /94:TU35 och riksskrivelse 1993/94:433.I skrivelsen anges ej något nytt datum för ikraftträdande. De som förberettett igångsättande i och med avreglering tvingasavvakta då beslutet skjuts . Enligt vår mening innebär detta attprocessen stannar av. Vad vi erfarit föreligger ej heller rimliga hinder vadavser kvalitetskontroll. Istället förefaller det vara så att flera intressentervisatstort intresse samt att det finns förslag till hur organisationen i landsbygdskall kunna lösas.Vi anser att med en friare etablering kan exempelvis ackrediteradeverkstäder genomföra kontrollbesiktning och därmed öka tillgängligheten ochförbättra servicen på landsbygden. Vi har efterlyst dessa förändringar då vimenat att nuvarande system på många håll lett till orimligt långa avstånd förkontrollbesiktning. En avreglering med fri etablering, under förutsättning attkvaliteten garanteras, kan ge landsbygden en förbättrad servicemöjlighet.Därutöver skulle även möjligheten att kunna utföra kontrollbesiktningarkunna vara ett välbehövligt tillskott av verksamhet för mindre verkstäder pålandsbygden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om avreglering av fordonskontrollen i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GJ02T41 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:118 Ändringar i körkortslagen Det råder mycket olika och ojämlika förutsättningar vadgäller byte från utländskt körkort till svenskt körkort förmänniskor som flyttar eller återflyttar till Sverige.Ett utländskt körkort gäller i , om det är utformat iöverensstämmelse med någon av de förebilder som stadgas i deinternationella konventioner om vägtrafik som undertecknats i den 19september 1949 respektive samt är utfärdat påengelska, tyska, franska, eller används i förening med bestyrkt översättningtill något av dessa språk eller danska, norska eller svenska. Vidare finns kravpå att körkortet skall vara försett med fotografi av innehavaren eller att annangodkänd fotolegitimation används som komplettering. För den som varit folkbokförd i i längre än upphör körkortetatt gälla, trots att ovanstående krav är uppfyllda. Möjligheten till utbyte avdettidigare gällande körkortet är vidare inskränkt till körkort som är utfärdade ien stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), ellerJapan. Detta är ett ologiskt förhållande. Om ett körkort är giltigt under ettår,enligt vad som anges i första stycket, så bör det i normalfallet vara möjligtattbyta ut mot ett svenskt körkort på samma sätt som gäller för körkort utfärdadei ett EES-land, eller Japan.Det finns inget skäl som motiverar att skall försvåra ett utbyte avkörkort för den som bosätter sig här. Regeringen bördärför göra en översyn av nu gällande regler och återkomma till riksdagenmed förslag enligt ovan angivna inriktning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter att byta utländskt körkort tillsvenskt körkort.
mot · GJ02T42 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:118 Ändringar i körkortslagen Genom medlemskap i kommer unionensgemensamma regler för mopeder att gälla i . Dettainnebär att mopeder definieras i två olika klasser, beroendepå hur fort fordonet kan framföras. Enligt de nyakörkortsregler som föreslås i motionen kommer reglerna iSverige att innebära att den snabbare mopeden klassas somlätt motorcykel och för denna kommer körkort enligt en nyklass - 1A - att krävas.Under senare år har en stor del av mopedtillverkningen bestått av s.k.skotermopeder. Dessa säljs främst till lite äldre, trafikvana personer somfinner detta fordon vara ett bra alternativ för kortare resor. Den gamlasvenska mopedregeln (max ) har inneburit att dessa fordon kunnatframföras som mopeder med det förenklade regelsystemet.Med de nya EU-bestämmelserna kommer tillverkningen av dessaskotermopeder att anpassas till reglerna för den snabbare mopedtypen, vilket iSverige innebär klassificering som lätt motorcykel. Enligt propositionensförslag skulle då krävas körkort 1 A. Eftersom köparna ofta innehar körkortför bil och ofta dessutom har stor trafikvana borde detta kunna gälla även förskotermopeder . Det innebär ändå en skärpning jämfört meddagens regler för moped som inte kräver något körkort alls.Enligt propositionen saknas möjlighet att begränsa körkortets giltighet tillviss typ av lätt motorcykel. Detta argument framstår som obegripligt.Förvisso har svensk lagstiftning lyckats lösa svårare problem.Detta skulle också innebära att och skulle fågemensamma regler, eftersom man där tillämpat en sådanbestämmelse med bra resultat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att körkort B blir giltigt för snabb moped.
mot · GJ02T43 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:118 Ändringar i körkortslagen I motionen föreslås att en bestämmelse om obligatoriskaregelbundna läkarundersökningar införs vid förnyelse avkörkort sedan körkortsinnehavaren fyllt , när det gällerinnehavare av körkort med någon av behörigheterna C, CE,D eller DE.Enligt den särskilda utredning som regeringen låtit göra föreslås tvåalternativa lösningar på frågan om regelbundna läkarundersökningar. Enligtdet första alternativet intages i 8 § körkortslagen en bestämmelse omläkarundersökning från körkortets utfärdande. Enligt det andraalternativet föreslås att den första läkarundersökningen ska göras närkörkortshavaren fyllt och därefter vart femte år.Med hänvisning till att det saknas underlag för bedömning av hurregelbundna läkarundersökningar skulle påverka olycksrisken föreslårregeringen att en modifierad form av alternativ två genomförs.Vi menar att det finns anledning att tro att regelbundnaläkarundersökningar skulle bidra till minskad olycksrisk. Ett krav påregelbundna läkarundersökningar skulle ge möjlighet att upptäckasjukdomstillstånd och/eller försämrad syn som påverkar bilkörningen på ettnegativt sätt och därmed ökar olycksrisken. Det har också framkommit attden bestämmelse i körkortslagen som säger att läkare skall anmäla tilllänsstyrelsen om han vid undersökning finner att körkortsinnehavaren ärolämplig att inneha körkort, inte fungerar tillfredsställande. Det finnsuppgifter som tyder på att många läkare underlåter att göra sådan anmälan.Vi föreslår därför att körkortsinnehavare, som vill behålla behörigheten,skall genomgå läkarundersökning i samband med att körkortetförnyas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att körkortsinnehavare, som vill behållabehörigheten, skall genomgå läkarundersökning isamband med att körkortet förnyas.
mot · GJ02T44 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:118 Ändringar i körkortslagen I proposition 1995/96:118 föreslår regeringen vissaförändringar i körkortslagen som får långtgåendekonsekvenser för bl.a motorsporten.I propositionen föreslås, mot all erfarenhet, att nya åldersbestämmelserskall gälla för tyngre motorcyklar, dvs över 25 kW. Förslag om två årskvalificeringsregler, för de med A-behörighet, eller särskilt prov synes vara en klåfingrighet som går utöver det mesta. Det torde varasvårt att i statistik finna belägg att denna grupp motorcyklister är särskiltskadedrabbade. Ur demokratisk synpunkt förefaller det något märkligt att enperson som anses "mogen" att rösta i allmänna val samtbeträda en plats i inte kan anses vara "mogen" att framföra ettfordon med viss motorstyrka. Vidare är dessa förslag kraftigt diskriminerandei förhållande till andra fordonsslag. bör därför söka förändra dessaregler i Rådets direktiv. Detta bör ges regeringen till känna.När det gäller under gruppen A1 behörighet införs en nybestämmelse om den maximala motoreffekten. Vi har inte något att invändamot principen om begränsningar vad gäller slagvolym. Däremot kommer denföreslagna begränsningen vad gäller motorstyrka att slå hårt motmotorsporten. Detta gäller framför allt enduro och trial. Förslaget riskerarleda till att enduro samt trial får mycket svårt att rekrytera nya utövare.Den tekniska utvecklingen har lett till att även 125-kubikare har enansenlig motorstyrka. Det torde således vara svårt att finna 125-kubikareför tävlingsbruk med motorstyrka under 11 kW. När det gäller nyamotorcyklar torde det vara hart när omöjligt. De ungdomar som ärintresserade av motorsport och av att köra enduro måste med den föreslagnaförändringen vänta till sin artonårsdag, mot . Därutöver måsteartonåringen vänta innan han/hon kan köra en motorcykelmed slagvolym över 125 kubik och motorstyrka över 25 kW. Det råder enoklarhet huruvida andra länder erhållit undantag för tävlingslicensierade.Detta måste bringas till klarhet innan slutgiltigt ställningstagande tas.För att en lagstiftning skall fungera förutsätts att den går att övervaka ochkontrollera. Med de regler som föreslås kommer kontrollmöjligheterna attvara synnerligen begränsade. Hur skall kontroll av motorcyklar ske undertävling?Förslagen utgör allvarliga hot mot motorsporten. bör därför arbetaför undantagsregler vad gäller motorsport i enlighet med vad SverigesMotorcyklisters , , framfört i sitt remissyttrande. Dvsatt det skall medges undantag från behörighetskraven för innehavare avtävlingslicenser när dessa framför enduroregistrerad 125 kubiks motorcykel.Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åldersgränser för motorsporten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undantag för motorsporter.
mot · GJ02U28 · 1996-01-26 00:00:00 — med anledning av skr. Placera barnets rättigheter på den politiska agendan införregeringskonferensen 96!Europapolitiken får inte bara handla om en gemensam valuta ellerhandelspolitik. Att öka respekten för mänskliga rättigheter måste vara en likaangelägen uppgift. I ett präglat av ökad arbetslöshet, ekonomisk krisoch nedskärningar av sociala utgifter, blir allt fler barn en del av den socialautslagningen. Miljoner barn i hela växer upp utan att få sinagrundläggande behov tillgodosedda. Barnets bästa måste alltid beaktas i allpolitisk handling.Sverige har en lång tradition av arbete för barn och spelade en viktig rollvid tillblivelsen av 1989. Genom var vi enav initiativtagarna till barntoppmötet i . Vi lyftefram barnets rättigheter vid FN:s sociala världstoppmöte i i mars1995 samt vid kvinnokonferensen i i september 1995.Men detta är inte nog. Vi hävdar att har en skyldighet att agera förbarnkonventionens förverkligande i . Samtliga EU-medlemmar harratificerat . Vad gäller efterlevnaden återstår dock mycketatt göra. Vi vill därför uppmana regeringen att använda EU-medlemskapetsmöjligheter vid regeringskonferensen.Regeringen betonar i sin skrivelse att "handikappaspekter bör enligtregeringens mening beaktas i alla relevanta EG-beslut utan att EG fårkompetens att lagstifta om handikappolitik." Regeringen måste införregeringskonferensen 96 se till frågan om barnets rättigheter i får högprioritet. Genom att travestera formuleringen i regeringens skrivelse skulle vifå följande formulering:"Barnperspektivet bör enligt regeringens mening beaktas i alla relevantaEG-beslut utan att EG får kompetens att lagstifta om barn- ochungdomspolitiken." HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen placerar barnets rättigheter på denpolitiska agendan inför .
mot · GJ02A11 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 Regeringen föreslår vissa ramhöjningar förArbetsmarknadsverket och . Som skäl härföranförs ökade förvaltningskostnader med anledning avSveriges medlemskap i unionen.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget är det av synnerlig vikt attbetydande försiktighet iakttas i samband med varje förslag som innebär ökadeutgifter, också de som är av marginell omfattning. Eventuella tilläggsanslagbör därför prövas mot lösningar inom befintlig budget.ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderTillkommande administrationskostnader i samband medAMS hantering av Europeiska socialfonden bedöms avregeringen kräva ett extra ramanslag om 10 000 000 kronorför /96, trots att arbetsuppgifterna delvis kanfinansieras genom medel från socialfonden. Vår bedömningär att kostnaderna för denna tillkommande administrationkan täckas genom en fortsatt rationalisering av AMSförvaltning.GlesbygdsverketFör /96 har erhållit utökadearbetsuppgifter genom sin medverkan i hanteringen av EU:sstrukturfonder, för vilket verket redan tilldelats vissa medel.Regeringen återkommer emellertid nu och föreslår enytterligare medelstilldelning om . Då deextra arbetsuppgifterna i så stor utsträckning berör EU:sstrukturfonder torde det vara rimligt att också de utökadekostnaderna täcks genom en neddragning av de medel somavsatts för medfinansiering av strukturfondsprogrammeneller den projektverksamhet som genomförs i anknytninghärtill. Vi föreslår därför att extramedelsbehov täcks genom en omfördelning från C2-anslagetRegionala utvecklingsinsatser m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om ett extra ramanslagom till anslaget A 1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader,2. att beslutar omfördela från anslaget C 2Regionala utvecklingsinsatser m.m. till anslaget C 7 ..11FStockholm den 6 februari 1996Per ()()()()()Per ()()()()()()
mot · GJ02A12 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I proposition 1995/96:105 föreslår regeringen, underFinansdepartementets huvudtitel, att anvisar ettanslag på som bidrag till centraltutvecklingsarbete avseende metoder och system för attjämföra arbeten av lika värde på tilläggsbudgeten /96.Arbetsgivarverket har disponerat förovan nämnda ändamål. I slutet av finner man att det finns drygt5 kvar på kontot och ansöker om att få disponerakvarvarande medel ytterligare utan att göra någon framställan omvad det är man ska åstadkomma det fjärde året som inte hunnits med underde tre föregående åren. har ofta rent slentrianmässigt tillåtitsådana förlängningar av dispositionsrätten. Sådan släpphänthet med (småoch stora) budgetmedel måste dock upphöra om vi ska komma till rätta medden offentliga sektorns skuldproblem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om ett anslag på5 till Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseendemetoder och system för att jämföra arbeten av lika värde påtilläggsbudget till statsbudgeten för /96.
mot · GJ02Jo12 · 1996-02-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om innehåll i kommande miljöbokslut vad avserredovisning av mål, åtgärder och biologisk mångfald,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsningar och förbud mot användning avkemikalier på Kemikalieinspektionens begränsningslista och obs-lista,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nonylfenol och andra ämnen medhormonkaraktär skall avvecklas skyndsamt,4. att begär att regeringen kompletterar bidragtill Natura 2000 med ytterligare områden för att fullt ut följadirektiven vad avser skydd av hotade arter och biotoper,5. att begär att regeringen återkommer till medförslag till ytterligare medel för att säkerställa miljösamarbetet med deforna runt och för att öka kärnsäkerheten iÖsteuropa.