mot · GK02So268 · 1996-10-07 00:00:00 — Diabetes mellitus är ett starkt växande folkhälsoproblem iEuropa. Enligt färska beräkningar riskerar uppemot 20miljoner människor att drabbas av diabetes. liggertvåa i världsstatistiken efter vad gällerinsjuknandefrekvens i barn- och ungdomsdiabetes. Deregionala skillnaderna är betydande men man kan uppskattaantalet människor i vårt land som lider av sjukdomen till ca250 000, dvs. Därtill kanantas att ytterligare 50 000-100 000 personer har en ickediagnostiserad diabetes.Diabetes är den bakomliggande orsaken till en rad komplikationer ochföljdsjukdomar som njurskador, ögonskador, skador på nerver och blodkärlsamt hjärt- och kärlsjukdomar.En arbetsgrupp med representanter för , , , och i Diabetesvård harkartlagt diabetesvårdens omfattning, kvalitet och struktur i åtta län i Sverige.Den bild man ger av svensk diabetesvård är i flera avseenden positiv. Läkareoch sjuksköterskor med direkt ansvar för diabetespatienter har oftastgenomgått en rad diabeteskurser. De har hög kompetens och arbetar somregel vårdlagsvis. drar gruppen slutsatsen att betydande samhälls-ekonomiska vinster skulle kunna uppnås med en ökad satsning på före-byggande vård.Som exempel kan nämnas att kostnaderna för förebyggande behandling avdiabetiska fotsår uppgår till ca , medan de totala kostnadernaför amputation till följd av fotsår belöper sig till . Avde pengar som satsas på diabetesvård går till ren reparation avskadorna medan avser förebyggande vård. Detta måste betraktassom slöseri med knappa resurser.I flera europeiska länder har man för detta ändamål tillsatt s.k. task forcesmed uppgift att lämna konkreta förslag till kvalitetssäkring och förbättring.Svenska Diabetesförbundet har tillskrivit med förslag omfinansiering av en sådan nationell samrådsnämnd, men fått avslag på sinframställning. Förbundet har självt bekostat stora delar av kartläggnings-arbetet och är också berett att bidra med en del av kostnaderna för ennationell samrådsnämnd.WHO och IDF (Internationella ) har med anledningav diabetessjukdomarnas betydande inverkan på folkhälsan antagit ettgemensamt program för att höja kvaliteten på diabetesvården i Europa.Programmet antogs vid en konferens i i och antog namnet"The Declaration".Representanter för svenska sjukvårdsmyndigheter fanns på plats, menSverige har av någon anledning aldrig undertecknat deklarationen.Trots att diabetikerna som första patientgrupp nu kommer att erbjudas s.k.vårdkontrakt utformade utifrån ett nationellt vårdprogram råder blanddiabetiker en stark oro över att inte ställt sig bakom dennainternationella deklaration. Oron kom bl.a. till uttryck vid en konferens fördiabetiker på temat , arrangeradav , och togsig bl.a. uttryck i ett uttalande ställt till regeringen.Vid behandling av en motion i detta ämne vid 1995/riksmöteframhåller socialutskottet (1995/96:SoU13) betydelsen av det nationellavårdprogrammet men förbigår helt motionens (1994/95:So459) pläderingför en svensk anslutning till Saint Vincentdeklarationen. Denna deklarationnämns överhuvudtaget inte i utskottsutlåtandet.Såväl sociala och medicinska skäl som hänsynen till en bättre hushållningmed knappa ekonomiska resurser talar för en ännu kraftfullare satsning påförebyggande diabetesvård. Som ett led i denna målsättning anser visamtidigt att skall underteckna Saint Vincentdeklarationen vilketskulle stärka vår trovärdighet som ett socialt föregångsland på detinternationella planet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad satsning på förebyggande diabetesvård som lever upp tillSaint Vincentdeklarationen.