mot · GK02N269 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta bör ges regeringen tillkänna.Skattereduktion på vissa tjänster åt hushållenDen höga beskattningen på arbete förorsakar särskilt storaprobem vad gäller sådana tjänster som efterfrågas avhushållen. Dessa tjänster är oftast av sådan karaktär att detfinns alternativ till att anställa någon eller att anlita ettföretag för att utföra arbetet. Resultatet blir då att man enderautför arbetet själv, låter någon göra det "svart" eller avstår. Isamtliga fall skapas hinder för arbete som skulle bli utförtoch därmed minska arbetslösheten. De förslag vi redovisar idenna motion vad gäller en generell sänkning av skatten påarbete ökar de enskilda hushållens möjligheter för attefterfråga tjänster. kvarstår emellertid så storaskattekilar att någon nämnvärd effekt sannolikt inteuppkommer i detta avseende. Det är därför nödvändigt att iett första steg av en ännu i kraftigare generell sänkning avskatten på arbete genomföra selektiva åtgärder så att skattenpå arbete sänks kraftigt för tjänster med stort arbetsinhållsom efterfrågas av enskilda hushåll. Det kan exempelvisgälla barn- och äldreomsorg, reparation av egna bostäder ochandra tjänster som underlättar förvärvsarbetet.Vi har tidigare föreslagit en skattereduktion för rena hushållstjänster av betald arbetskostnad. Vid behandling av våra ochandra partiers förslag till åtgärder för att skapa förutsättningar förexpansioner och fler arbetstillfällen samordnade vi vårt förslag medFolkpartiet och och föreslog en skattereduktion på 30procent och att arbetsgivaravgifterna slopades. Detta förslag börgenomföras . Frågan om sänkt skatt för reperartion och underhållav bostäder kräver förslag från regeringen.RepresentationsavdragI proposition 1996/97:12 lägger regeringen nu fram dettidigare aviserade förslaget om reducerad avdragsram förrepresentation per person och måltid.Förslaget riskerar att motverka sitt syfte av flera skäl.Restaurangnäringen är en väsentlig del av den privatatjänstesektorn, med en lönsamhetsnivå som gör branschenmycket känslig för den typ av förändringar som äraktuella. Denna sektor är personalintensiv och generarmånga arbetstillfällen.Det är sannolikt att många företag kommer att ändra sina internarepresentationsregler och i stor utsträckning genomföra representation i egnalokaler med egen personal. Till den del lönekostnaderna för anställd personalavser sådan representation är de formellt inte avdragsgilla, men i realitetenkommer inte detta att kunna kontrolleras.Den föreslagna förändringen kommer sannolikt att i väsentlig grad skadaförutsättningarna för branschen att bibehålla, respektive skapa nyaarbetstillfällen inom den privata tjänstesektorn. bör avslåregeringens förslag i denna del.KoldioxidskattRegeringen föreslår (proposition 1996/97:29) attkoldioxidskatten skall höjas från av dengenerella nivån för bränslen som förbrukas vid industriellverksamhet eller yrkesmässig växthusodling. Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger framdetta förslag trots invändningar från Lagrådet, som harifrågasatt det lämpliga i att föra fram ett förslag vars slutligautformning och genomförande är beroende av utfallet av EG-institutionernas granskning.Utöver invändningar av principiell natur drabbas svensk industri avförsämrade konkurrensförhållanden. Förslaget läggs vidare fram innanSkatteväxlingskommitténs förslag färdigställts. Återigen visar det sig attregeringen lägger fram skatteförslag utan konsekvensanalys kring industrinsoch växthusnäringens framtida konkurrenskraft.Slopad dieseloljeskatt på arbetsredskapI jämförelse med andra länder har det svenska jordbruket ivissa avseenden hamnat i ett läge där skatten blir högre och ivissa fall väsentligt högre än i konkurrentländerna. Denutvecklingen försvårar för svenskt lantbruk att konkurrera pålika villkor med lantbruket i andra EU-länder. De regler sominfördes och som innebar att den lägredrivmedelsbeskattningen för arbetsredskap slopades harinneburit en kostnadsfördyring som är till stor nackdel förframför allt jordbruksföretagen, men även för andra företagsom har arbetsredskap i sin produktion.Det finns starka skäl som talar för att återinföra regler om skildaskattesatser för de fordon som fungerar som arbetsredskap i förhållande tillden övriga fordonsparken. De fordon som enligt de tidigare reglerna varföremål för en lägre drivmedelsbeskattning utnyttjar inte det allmännavägnätet på samma sätt som övriga fordon. Det skälet är fortfarande giltigt,varför vi anser att en differentierad drivmedelsskatt bör återinföras påarbetsredskap. Därutöver finns det anledning att förutse möjligheter till attbibehålla och skapa flera arbetstillfällen i en sektor som annars riskerar attbli utkonkurrerad av företag i utlandet som har en betydligt lättareskattebörda att bära.Riksdagen bör besluta att återinföra de regler som gällde före 1995avseende dieseloljebeskattning av arbetsredskap.Sänkta socialavgifterRegeringen föreslår (proposition 1996/97:21) en nedsättningav socialavgifterna. Konstruktionen innebär att avdragetmaximalt kan uppgå till . Det är bra attregeringen inser att alltför höga sociala avgifter utgör etthinder för expansion i företagen och ökad sysselsättning.Den föreslagna sänkningen är emellertid alltför begränsad föratt ha någon avgörande effekt på sysselsättningen. Det kandessutom uppkomma snedvridningar genom att man strävarefter en uppdelning av en existerande verksamhet på fleraolika företag.Vi föreslår i annat sammanhang att redan beslutade och kommandehöjningar av egenavgifterna undanröjs. Det är ett bättre sätt att generelltsänka arbetskraftskostnaderna. bör därför avslå regeringensförslag.Särskild löneskatt på vinstandelsmedelRegeringen föreslår (proposition 1996/97:21) att en särskildlöneskatt tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse. Vi avvisar även detta förslag, eftersomdet finns goda skäl som talar för vinstandelsstiftelser iföretagen. Det är viktigt att det kan ges möjlighet för allaanställda att på detta vis få ett ekonomiskt utbyte som ärrelaterat till graden av framgång i företagen. Det finns fleraexempel på vinstandelsstiftelser i svenskt näringsliv.Förlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringenVi avvisar förslaget att förlänga arbetsgivarperioden isjukförsäkringen. Det leder till ökade risker och ökadesvårigheter för företagare att anställa medarbetare. Riksdagenbör avslå förslaget.Rekonstruktion av företagStatens privilegium i form av förmånsrätt för skatter vidföretagskonkurser bör avskaffas. Det skulle leda tillomedelbara förbättringar av förutsättningarna förföretagandet.Vi anser att skatteförmånsrätten är en väsentlig omständighet när företagskall räddas genom en rekonstruktion. Ett mer jämbördigt regelsystem församtliga fordringsägare, inklusive staten, skulle vara till fördel för allaparter.Om staten tvingades att bevaka sina fordringar på samma villkor somfordringsägare skulle dessutom fler oseriösa företagare kunna upptäckassnabbare än . Skatteförmånsrätten bör därför tas bort.En fungerandearbetsmarknadDe arbetsrättsliga reglernaDet finns en målkonflikt mellan arbetsmarknadspolitiken ochnäringspolitiken. För att finansiera dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har regeringen höjtskatterna på företagande och arbete, samt lånat pengar. Närförutsättningarna för existerande och nya arbeten skattassönder skapas en ond cirkel. Skatterna höjs för att finansieraarbetsmarknadspolitiken och statens alltför stora utgifter,vilket försämrar konkurrenskraft ochförutsättningarna för företagen varpå arbetslösheten växer,vilket leder till krav på ännu större statliga åtaganden.Det föreligger också betydande konkurrenssnedvridningar orsakade av densocialdemokratiska modellen för arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknads-politiska stöd till företag snedvrider konkurrensen. I en del fall medverkarstöden till att flytta arbetstillfällen från ett företag på en ort till ettföretagmed statliga stöd på en annan ort. I några fall bidrar stöden till att oseriösaföretag slår ut seriösa konkurrenter.Den svenska arbetsmarknaden är extremt reglerad. Reglerna utgörs delvisav lagstiftning, men också av ett nät av kollektiva avtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer. Det totala regelverket blir för mångaföretagare nästan omöjligt att genomskåda. Arbetsrätten bidrar till att ionödan öka företagens osäkerhet och verkar därmed avhållande påföretagens benägenhet att nyanställa. Gör man en resurs dyr ellersvåråtkomlig genom omfattande regleringar, så kommer efterfrågan på denatt minska.Den stela arbetsrätten innebär ett av de allvarligaste hindren för företag attväxa och utvecklas i . I synnerhet gäller detta för mindre företag, sominte kan avsätta särskilda resurser för att hantera arbetsrättsliga frågor.Mindre företag är därtill mer beroende av att alla medarbetare fungerar i sinaroller.Arbetsmarknaden behöver reformeras så att medarbetare och företag gesett vidsträckt eget ansvar för sina gemensamma angelägenheter.Arbetsmarknadens parter bör bli stödjande organisationer för enskildaspersonliga strävanden, snarare än bärare av egna rättigheter. En sådanutveckling gör rikare. Förändringarna skall alltså inte ses som någotpåtvingat och oönskat utan snarare som ett sätt att frigöra mänsklig förmågaoch utvecklingspotential.I detta syfte vill vi förorda en radikal förenkling av den lagstiftning som reglerar förhållandena mellan medarbetare och arbetsgivare. Merpartenav den arbetsrättsliga lagstiftningen bör enligt vår mening ersättas med ettfåtal stadganden som alltid skall iakttas i anställningsförhållanden. Till dessaskall den enskilde personligen, eller den organisation till vilken denneuppdragit att föra talan, kunna förhandlingsvägen addera andra villkor avbetydelse. De förändringar vi förordar innebär bl.a. att de omdiskuteradeturordningsreglerna avskaffas. En sådan förändring understryker att varjemedarbetare är unik och skall behandlas därefter. Att en uppsägning får skeendast när det föreligger saklig grund är en viktig rättssäkerhetsfråga. Enregel av denna innebörd bör ingå i den grundläggande lagstiftningen.Den enskilde skall naturligtvis kunna överlåta åt t.ex. en fackligorganisation att företräda hans intressen. Det sker emellertid i så fall på denenskildes uppdrag och på de villkor han själv anger. Valet av organisationbehöver inte heller styras av branschtillhörighet eller utbildningsbakgrund.Begrepp som arbetare eller tjänsteman, huvudorganisation ochkollektivavtalsområde förlorar alltmer sin relevans.Medan en mer genomgripande reform förbereds bör de förändringar avarbetsrätten som gällde till återintroduceras. Detinnebär bl.a. att provanställning underlättas, att turordningsreglerna blirnågot mindre rigida samt att entreprenader underlättas.I en särskild partimotion om de nya villkoren på arbetsmarknaden redogörvi närmare för den omfattande liberalisering av dagens arbetsrättsligalagstiftning som vi föreslår.LönebildningLönebildningen och fackets dominerande ställning var en avhuvudorsakerna till de återkommande kostnadskrisernaunder . Facket pressade fram lönelyftsom inte motsvarades av produktivitetsförbättringar iföretagen och skapade därmed ett ohållbartkonkurrensförhållande för svenska företag relativt utländskakonkurrenter. Centrala uppgörelser kom att kompletteras avlokala, vilket lade grunden för löneglidning. Sammantagetskapades en situation där ingen kände sig ha ansvar förlönerörelsernas resultat, vilket ledde till att stegvisblev fattigare relativt omvärlden.Vi är övertygade om att en mera varierad lönesättning är nödvändig, omalla de arbetsuppgifter som kan behöva utföras också skall komma till ståndpå en öppen marknad. En mer dynamisk lönesättning kommer dessutom attförstärka den enskildes motiv för att utveckla sig själv och sin förmåga iarbetslivet.Vi vill etablera en ordning där den enskilde själv avgör huruvida han ellerhon i lönehänseende önskar vara företrädd av den fackliga organisationen -respektive arbetsgivare av arbetsgivarorganisation - eller vill svara förförhandling och uppgörelse på egen hand. Praktiskt innebär detta attkollektivavtalens räckvidd begränsas till att omfatta dem som uttryckligenvalt att bli företrädda på detta sätt.Stärk medarbetarenEtt resultat av den ekonomiska utvecklingen är, attmedarbetarnas kunnande, engagemang och ansvarstagandeökat i betydelse. Medarbetarnas kompetens kan sägas varaföretagens viktigaste konkurrensmedel . Det är positivtatt personlig utveckling, kunnande och initiativförmåga står icentrum. Människor är inte direkt utbytbara som i industrinsbarndom. Varje medarbetares insatser påverkar företagetsresultat.Förändrad organisation av produktionen, snabbare genomloppstider ochväxande förädlingsvärde genom forskning och utveckling gör, tillsammansmed utbildningsinvesteringar, att industriproduktionen blir relativt settmindre kapitalintensiv. Den växande betydelsen av kompetenshöjning ochutbildningsinvesteringar understryker vikten av ett skattesystem sommöjliggör egenfinansierade investeringar.Nya former för arbetsorganisation ökar vikten av välutbildademedarbetare. Arbetsgrupperna i industriproduktionen har inte sällandirektkontakt med kunder utomlands. Baskunskaperna blir viktigare. Dettaställer inte bara krav på språkkunskaper, utan på initiativförmåga och egetansvarstagande. Den nya tekniken kräver också högre kunskapsbakgrund ochvana bl.a. vid datorer.Sverige har för få högskoleutbildade. I synnerhet gäller detta människormed examen från teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Det svenskahögskolesystemet har varit anpassat till den offentliga sektorns krav, inte förnäringslivet. Ett närmare samarbete mellan högskola och näringsliv ärnödvändigt, liksom fria högskolor.Den enskilda människans trygghet vilar i stor utsträckning på den egnaförmågan och skickligheten. Medarbetarens utbildningsmöjligheter måstedärför förbättras genom förändringar i utbildningssystemet.Finansieringen av , gymnasiet och den eftergymnasialautbildningen bör utformas som en skolpeng. Det innebär att elever ochstudenter, respektive skolor, universitet och högskolor i direkta relationermed varandra svarar för goda studieresultat. Kommunerna kan uppträda somutbildningsanordnare i konkurrens med andra.För kompetensutvecklingen efter ungdomsutbildningen utvecklas konton,knutna direkt till den enskilde. Kontot upprättas endast om den enskilde självså önskar och medlen på kontot disponeras efter den enskildes egetställningstagande. Uppbyggnaden av kontot sker genom avsättningar av denenskilde själv samt av dennes arbetsgivare. Staten bidrar genom att medgerätt till avdrag såväl för den personliga avsättningen som för den avsättningsom görs av arbetsgivaren.Skolan måste förnyas i grunden. En målmedveten inlärning måste inledastidigare . Undervisningsmiljön måste förnyas bl.a. medinformationsteknikens hjälp.En större andel unga måste genomgå eftergymnasial utbildning. Dennamåste emellertid kunna vara av mycket skiftande karaktär. All eftergymnasialutbildning skall inte vara akademisk och all akademisk utbildning kan intevara likvärdig. måste ägna särskild möda åt de allra mestframstående för att klara den internationella konkurrensen. En ny form förmera avancerad yrkesutbildning är nödvändig om industrins kompetenskravskall kunna tillgodoses.I en särskild partimotion om utbildning beaktar vi dessa frågor närmare.En sund konkurrensÖkad konkurrens för tillväxt och nyajobb Bryt de offentliga monopolenEn alltför stor del av den svenska ekonomin är avskärmadfrån konkurrens. Här återfinns inte minst den offentligasektorn. Dåligt fungerande konkurrens kostar detsvenska folkhushållet omkring 180 miljarder kronor.Politiken måste därför inriktas på att öka konkurrensen ochkonkurrenskraften genom att konkurrensutsätta hela densvenska ekonomin. Den konkurrensutsatta sektorn i Sverigeär liten. av ekonomin har stått vid sidanav full internationell konkurrens.I stat, kommuner och landsting bedrivs betydande verksamheter som kanoch bör konkurrensutsättas. I princip bör all verksamhet som inte ärmyndighetsutövning utsättas för konkurrens. Vi föreslår att kommunernaåläggs att upphandla i konkurrens.Genom att öppna tidigare monopoliserad offentlig tjänsteproduktion förkonkurrens kan nya företag skapas och samhällets kostnader sänkas. Inom enövervägande del av den offentliga sektorn har endast marginella andelar avverksamheten konkurrensutsatts. Enligt var 1995 endast 12procent av daghemmen enskilt drivna, av äldreomsorgen och 3procent av hemtjänsten.Ett flertal studier som gjorts på uppdrag av tyder på attproduktiviteten i olika delar av den offentliga sektorn i genomsnitt minskademed , dvs. med ca 25 procentunder en tioårsperiod. Det finns alltså en betydande möjlighet att förbättraverksamheten genom ökad konkurrens.Skärpta krav på konkurrensDrygt hälften av alla anmälningar till Konkurrensverketriktar sig mot kommuner, landsting och statliga organ. En delhandlar om hur framförallt kommuner och landsting gynnarsina egna förvaltningar och bolag vid upphandlingar. Men enallt större del gäller den offentliga sektorns expansion på denöppna marknaden. De riktar sig emot attskattesubventionerade kommunala bolag med dumpadepriser konkurrerat ut privata småföretagare. Verketsmöjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen kundevara bättre. Den lagen gäller företag och är inte tillämplig förden offentliga sektorns konkurrenssnedvridning.Enligt mening är det en icke utveckladkostnadsredovisning, i kombination med att offentlig verksamhet normaltgaranteras av skattemedel, som utgör de främsta skälen till klagomål motoffentliga aktörers prissättning vid konkurrens med privata företag.Verksamheten bör därför bolagiseras som ett steg mot att kunna säljas, t.ex.till de anställda. Statligt, kommunalt eller landstingskommunalt företagandekan aldrig fullt ut förenas med en sund och rättvis konkurrens.En lag om konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör införas medkrav på att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annanverksamhet.När det gäller ärenden som anmälts till har det i flerafall varit omöjligt att överklaga driften av näringsverksamhet i offentlig regidå verksamheten inte grundar sig på formella beslut, utan startats genominformella beslut med hjälp av resurser som står den offentliga sektorn tillförfogande.Det bör i lagen om offentlig upphandling införas en regel som göroffentlig näringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stat,kommun eller landsting. Lagen om offentlig upphandling behöverkompletteras så att det införs lagkrav på att all verksamhet där förutsättningarför konkurrens finns skall upphandlas även i förvaltningsform om någon såbegär. Privata entreprenörer ska ha rätt att utmana den offentliga sektorn.Möjligheterna för kommuner och landsting att bedriva näringsverksamhetbör begränsas kraftigt. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se överkommunallagen i detta syfte och återkomma med förslag till lagstiftning.Reglerna för vad som är tillåten och otillåten verksamhet måsteförtydligas.I vissa fall tycks myndigheters agerande främst syfta till att ökamyndighetens intäkter. Det gäller t.ex. när kommunala aktörer säljer tjänsterpå den konkurrensutsatta marknaden utan att låta den delen av verksamhetensom tillhandahålls egen kommun eller eget landsting utsättas för konkurrens.Krav bör därför ställas på att den egna verksamheten måste utsättas förkonkurrens innan tjänster får erbjudas den öppna marknaden.Konkurrenslagen kan sällan användas eftersom myndighetens ifrågasattabeslut eller agerande inte varit ett led i en företagarroll, vilket är enförutsättning för att tillämpa lagen. Det gäller t.ex. vid myndighetersstödgivning eller vid myndigheters upphandlande. Detsamma gäller närmyndigheter eller deras bolag konkurrensutsätter egen verksamhet genomanbudstävlan och där egen regienhet deltar med eget anbud.Egenregienhetens anbud kan anses likställt med interna inköp varföreventuell underprissättning faller utanför konkurrenslagen. Myndighetersinköp från egenregiverksamhet kan heller inte prövas enligt lagen omoffentlig upphandling. Konkurrenslagen bör därför utvidgas till att gälla ävennär myndighetens beslut inte varit ett led i en företagarroll, t.ex.stödgivning,samt till att gälla vid interna köp.Det är vidare oklart om lagen om offentlig upphandling är tillämplig omett anbudsförfarande avbryts. Lagen bör därför kompletteras med att krav påaffärsmässighet även ska gälla vid avbrytande av upphandling. Lagen omoffentlig upphandling bör även ändras till att gälla även inköp frånegenregiverksamhet.Konkurrensverket bör stärkas. Myndighetens roll är mycket viktig dåfrågan om en sundare konkurrens i den monopolbetonade servicesektorn ärav avgörande betydelse för företagsklimatet.I en särskild kommittémotion om konkurrensfrågor redogör vi närmare förvåra förslag till ändringar i regelverket på konkurrensområdet.Privatisera offentliga företagAll konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privat regi.Även monopolbetonade verksamheter bör bedrivas i privatregi genom konkurrensutsatta upphandlingar. Staten skallansvara för att upprätta och upprätthålla marknadensspelregler, men avhålla sig från att agera som ägare avföretag på marknaden.Genom privatiseringar av offentligt ägda företag renodlas statens och detcivila samhällets skilda verksamhetsområden. Detta lägger grunden till enbättre fungerande marknadsekonomi, ett spritt privat ägande grundat påkompetens och marknadsekonomiska principer samt konkurrens på likavillkor.Ett privat ägande av företagen är bäst för såväl företagen som derasanställda. Såväl internationella som nationella erfarenheter stöder detta. Dethar visat sig att privatiserade företag i många fall blir mer lönsamma och attde har en större förmåga att expandera.Offentligt ägande av företag är en subvention av verksamheten, dåföretagens kapital ytterst är garanterat av skattebetalarna. Villkoren förkrediter påverkas av ägarens styrka. Privatisering av statliga företag är ettsättatt skapa sundare konkurrens i näringslivet.Vi föreslår att privatiseringarna av offentliga bolag och verksamheter, somnästan helt avstannat , återupptas. De skall syfta till att skapafungerande ägarstrukturer i bolagen, långsiktigt bredda riskkapital-marknaden, stärka statskassan samt renodla statens roll och skapa en sundoch rättvis konkurrens. Ett viktigt mål är att varje enskilt företag skall blistarkare och mer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering än det varföre densamma. Våra förslag till privatiseringar utvecklas närmare i ensärskild partimotion om spridning av ägandet.Avreglering och förenkling avföretagandeOförståelsen och ointresset för företagaren som person ochsmåföretagandet som företeelse har gjort attSocialdemokraterna vidtagit den ena åtgärdenefter den andra utan att inse effekterna på företagens ochföretagarnas vardagsvillkor. Företagen har ålagts en tungbörda av uppgiftslämnande. var för sig har kanskemånga av dessa skyldigheter haft liten effekt, men helhetenhar sällan prövats. Nyttan av en uppgift har inte ställts motden kostnad och pengar som skyldigheten har åsamkatlandets företagare.Krångel i myndighetsrelationer och krav på allehanda uppgiftslämnandeinnebär en särskilt betungande uppgift för småföretagen. För mångasmåföretagare utgör krånglet ett så stort problem att det direkt motverkarmöjligheterna till expansion.Ett visst uppgiftslämnande är en nödvändig förutsättning för atträttssamhället skall fungera, men den uppsjö av uppgiftskrav somföretagarna möter kan inte försvaras. Inte heller den detaljreglering avföretagens verksamheter som förekommer är motiverad.Staten måste med kraft verka för avregleringar. En statlig avreglerings-delegation bör inrättas för att ge arbetet kraft. Regeringen har visat prov påen mycket ryckig politik genom att nu avisera att det avregleringsarbete somavbröts nu skall återupptas. En princip bör vara att varjeföretagsregel omprövas .