mot · GK02Jo759 · 1996-10-07 00:00:00 — Problem kan också uppkomma om den tekniskaverksamheten bedrivs i bolagsform och i relation till näringsverksamhetensom ju betalar avgifterna men inte får tillbaka något eftersom juridiskapersoner inte betalar kommunalskatt. Vi är således medvetna om att enkommunal skatteväxling är förenad med betydande problem, men anser ickedesto mindre att frågan är så intressant att den bör utredas närmare.Inom EU bör den se som en prioriterad uppgift attverka för en skatteväxling och aktivt arbeta för införandet av minimireglerför en europeisk koldioxidskatt. anser att det måste bli möjligt attfatta majoritetsbeslut om miljöavgifter i stället för dagens krav påenhällighet.Ökad dematerialisering och kretsloppsprincip för naturresursernaEtt mål med miljöavgifter och grön skatteväxling är att slutakretsloppen i naturen. Men i grunden är det ännu viktigare attfokusera dematerialisering. Det innebär att så långt sommöjligt genom olika styrmedel i grunden försöka minskamaterialflödet i stället för att det i ett kretslopp bara skall gårunt. Genom särskilda avgifter på vissa råvaror och på visstavfall kan detta lättare uppnås. Naturresurser och råvaroranvänds i alla tillverkningsprocesser. De varor ochkemikalier som tillförs används för sina olika ändamål ochsprids ut i naturen eller blir slutligen avfall som slängs påtippen eller förbränns. Avfall uppkommer också i vart och ettav de tidigare leden. Vid sidan av arbetet meddematerialisering och kretslopp för nya varor måste manockså beakta behovet av att det finns verkliga fungerandemarknader för material som skall återvinnas. Annars finnsrisk för att vi hamnar i en situation där producenterna sittermed stora mängder återvinningsbart material, som inteåteranvänds därför att nya råvaror är billigare. En del av detmaterial som omsätts i samhället används inte som varorutan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel på detta ärvatten som kylmedium eller som transportmedium föravlopp. I den mån användningen orsakar dåligresurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandetav ekonomiska styrmedel övervägas. Utan att föregripaskatteväxlingskommitténs arbete menar vi att avgifter påvissa råvaror bör ingå som en del i en grön skatteväxling fören ökad dematerialisering och bättre kretslopp.Folkpartiet liberalerna välkomnar förslaget om en avfallsskatt, eftersom vikrävt detta i tidigare miljömotioner. Detta kommer att sätta press påproducenter och konsumenter att minska avfallsberget, eftersom det nu blir ivart fall mer ekonomiskt lönsamt att återvinna avfall än att lägga det pådeponi.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , menavloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift påfärskvattenanvändning skulle gynna mer resurshushållande avloppssystem,och näringsämnena i avloppet skulle lättare kunna nyttiggöras i stället för attspolas ut och vålla miljöskador. En sådan avgift skulle eventuellt kunna ingåi en variant på skatteväxling.Bättre miljökonsekvensbedömningarMiljökonsekvensbedömningar (MKB) av internationellstandard skall föregå alla beslut med någon betydandeinverkan på miljön. Enligt internationell standard, som blandannat kommit till uttryck i den s k Esbokonventionen från1991, skall en effektiv MKB innehålla minst sex moment.Dessa är att en MKB skall fungera som ett beslutsunderlag,ange det eftersträvade resultatet, redovisa alternativeninklusive det s k noll-alternativet, redovisa miljöeffekterna,väga effekterna mot nyttan, samt granskas offentligt innanden får sin slutliga utformning.Det har i bland annat en rapport från tidigare i årvisats hur undermåliga MKB:er som skrivs i praktiken. Detta innebär att ipraktiken fattas beslut som påverkar miljön på bristfälliga grunder. Dessutominnebär den nuvarande ordningen att bryter mot det EG-direktiv(85/337/EEG) som reglerar MKB inom EU.För att komma tillrätta med dessa brister bör skärpa denuvarande kraven på MKB i lagen om hushållning med naturresurser för attåtminstone nå upp till internationellt vedertagen standard.Miljökvalitetsnormer och utsläppsrätterDet finns olika sätt att komplettera de grundläggandekravreglerna på miljöhänsyn i lagstiftningen ochkompletterande ekonomiska styrmedel. Miljökvalitetsnormermed effektiva sanktioner är ett sätt att slå fast vad miljön tål.Systemet med miljökvalitetsnormer måste dock fungera ipraktiken, se kritiken under 3.3.1 mot förslaget frånMiljöbalksutredningen. Det finns ju ingen anledning att hanormer utan möjligheter till sanktioner.Inom särskilt belastade områden är utsläppsrätter ett sätt att sätta pris påmiljön. Frågan om överlåtbara utsläppsrätter har diskuterats ett antal år.Naturvårdsverket har utrett utsläppsramar för kväve till vatten, menmiljömyndigheterna har visat liten entusiasm inför detta nya och iSverige oprövade styrmedel. Överlåtbara utsläppsrätter kan ha stora fördelari ett väldefinierat område och starkt bidra till kostnadseffektivautsläppsminskningar. Försöksverksamhet bör kunna inledas genomförändringar i nuvarande miljöskyddslagstiftning.Teknikupphandling för bättre miljöBästa möjliga tillgängliga teknik är en allmänförsiktighetsprincip inom miljöskyddslagstiftningen. Deninnebär att de som yrkesmässigt bedriver miljöfarligverksamhet skall använda den för miljön bästa tekniken. Föratt öka stimulansen att ta fram ny och bättre miljöteknik kanteknikupphandling vara en viktig drivkraft. Detta skall utgöraett särskilt mål vid offentlig upphandling, men skall ävenkunna initieras inom ramen för t ex byggindustrin. Det kanstimulera tillverkare av kylskåp, fönster, belysning etc attproducera så miljövänliga produkter som möjligt. Genom attsamordna och att garantera viss försäljning kan man nå storaframgångar. Det är därför viktigt att arbetet medteknikupphandling för energisnålare och miljövänligareteknik vid får fortsätta.Miljöforskning för en uthållig utvecklingFör att kunna finna kloka lösningar på nuvarande ochframtida miljöhot krävs det mångfald även inommiljöforskningen. Det är därför att beklaga att regeringen pådetta område vill genomföra sina största och missriktadebesparingar.Miljöforskningen blir en av förlorarna i regeringens miljöpolitik. Än värreär att regeringen genom trixande med lagstiftningen planerar att Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning, Mistra, skall täcka de hål inom forskningsanslagensom man skapar. Detta inskränker i sin tur den fria och oberoendeforskningen. Mistra fördelar till olikamiljöforskningsprojekt. Om drygt hälften av dessa pengar skall ersättaNaturvårdsverkets forskningsanslag blir det således 135 miljoner kronormindre till svensk miljöforskning.Miljöforskningen i har redan drabbats av nedskärningar och avökade omkostnader i samband med olika EU-projekt. Angelägnaforskningsområden måste nu antagligen läggas ner då pengarna som blir kvartill själva miljöforskningen i praktiken halveras. Detta har redan lett till attflera angelägna forskningsprogram inte har kunnat komma igång alls.Mistras forskningsprojekt är till skillnad från övrig miljöforskning i regelinriktade på åtgärder och lösningar. Med de minskade anslagen kommer degrundläggande kunskaperna om miljöproblemen successivt att urholkas. Ettannat problem är att det finns flera miljöfrågor som är svenska till sin naturoch som det därför inte går att få EU-pengar för, t ex älgsjukan,laxsjukdomen M 74 samt försurning och kalkning av skog och sjöar.Folkpartiet liberalerna vill därför anslå ytterligare tillden grundläggande miljö- och kretsloppsforskningen (A 5).Övervakning av tillståndet för miljön i SverigeLänsstyrelserna har inte tillräckligt med resurser för sinövervakande och miljövårdande verksamhet. Direkt tillsynfår allt oftare ersättas av rapportering från markägare,företagare eller allmänheten. Inte sällan tvingas man lämnalagreglerade uppgifter ogjorda. Tillsyn och övervakning äregentligen inget typiskt styrmedel, utan mer ettkontrollinstrument för revision av miljötillståndet i Sverige.Det är särskilt viktigt att länsstyrelserna klarar av bevakningav olika riksintressen som annars på kommunnivå lätt kan gåförlorade pga bristande översikt. försvinner inte sällanskyddsvärda områden enbart pga att länsstyrelserna inte harresurser att utöva tillräcklig tillsyn över miljöförstörandeverksamheter. liberalerna vill därför anslåytterligare till den miljöövervakandeverksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att stärka det internationella samarbetet kringmiljöfrågorna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell per capita-princip för godtagbara koldioxidutsläpp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att överföra ekonomiska resurser till de fattigaländerna inom ramen för arbete för att minska tillförseln av s.k. freoner,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system med miljöklassning av sjöfarten,25. att hos regeringen begär att det tillsätts en expertgrupp för attgranska huruvida lever upp till sina rättsliga åtaganden genom olikainternationella miljökonventioner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljökonsekvensbedöma biståndet till världens fattiga länder,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att regeringen arbetar för att EU genom majoritetsbeslutkan införa en gemensam lägsta koldioxidavgift för medlemsländerna,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en s.k. utbytesregel i för attminska hanteringen av kemikalier,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en integrerad europeisk energimarknad,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöinriktningen av Östersjösamarbetet,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skärpa lagstiftningen när det gäller tillstånd tillmiljöfarlig verksamhet,12. att hos regeringen begär förslag till ett förtydligande avrättsläget när det gäller markägaransvaret,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att låta utbytesregeln gälla fullt ut även för varor sombehandlats med kemiska produkter,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långtgående miljöhänsyn inom de areella näringarna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskat utrymme för dispenser från strandskyddet i tätbefolkadeområden,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att epoken av utbyggnad av vattenkraft i våra älvar och andra ihuvudsak orörda vattendrag är avslutad,417. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett hållbart energisystem och behovet av en fri forskning kringdetta,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall tillåtas några fordon med hälsovådligautsläpp i städerna,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utsläppskrav på arbetsfordon,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att använda bilavgifter i städerna,521. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fortsatt avreglering av kollektivtrafiken,222. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljöanpassning av och sänkning av banavgiften,223. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge miljöfrågorna en mer framskjuten roll ikonsumentpolitiken,624. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om företagens centrala roll för utvecklingen mot ett hållbartsamhälle,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda konsekvenserna av de nuvarande,ersättningsbestämmelserna vid intrång i pågående markanvändning,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grunderna för en samlad miljölagstiftning,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelarna med en grön skatteväxling,528. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt på vissa råvaror,529. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta krav på miljökonsekvensbedömningar ibeslutsunderlagen,430. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsnormer och utsläppsrätter,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om teknikupphandling som styrmedel i miljöpolitiken,32. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 20. Allmän miljö- ochnaturvård enligt uppställning.AnslagRegeringens Anslags- förslag förändringA 2 Miljöövervakning m.m.93 952+10 000A 3 Bidrag till kalkning ...130 000+10 000A 4 Investeringar inom ...217 992+200 000A 5 Miljö- ochkretsloppsforskning135 492+60 000A 6 Sanering och återställning av19 400+10 000Summa för utgiftsområdet1 329 8711 619 871