mot · GK02N228 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen omnämns den kooperativaföretagsformen på flera ställen som en möjlig lösning och ettvärdefullt alternativ till andra former av företagande.Kooperation lyfts fram både som ett sätt för människor attskaffa sig försörjning och som ett sätt att tillgodose behov avvaror, tjänster eller bättre gemensamma vardagsvillkor.Förhoppningar knyts till kooperation som en tredje möjlighetvid sidan av privata näringslivet och offentliga sektorn. Dettager intryck av en växande medvetenhet om den kooperativaföretagsformens unika och uppenbara kvaliteter i dagenssamhälle, vilket är mycket glädjande.Fortfarande är dock svensk kooperation i olika avseenden satt på undantag,vilket bl.a. belyses av den företagskooperativa utredningen som kommed sitt slutbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU1996:31). Det gäller inte minst hur den befintliga kooperationenspeglas av den officiella statistiken.I dag är det mycket svårt att få en fullständig bild av den kooperativasektorn i , eftersom det saknas en sammanhållen statlig statistik överdenna. Den kooperativa sektorn rymmer inom sig såväl ekonomiskaföreningar som aktiebolag samt även ideella föreningar. har i ett uppdrag för beräknat omsättningen isamtliga ekonomiska föreningar i landet till minimum 108 miljarder kronor.Härtill kommer de kooperativa verksamheter som bedrivs i framför alltaktiebolag, för vilka beräkningar av omsättningen ännu saknas.Statistiken ger ingen rättvisande bild av sektorn. Dels avgränsas i deflesta sammanhang över huvud taget inte den kooperativa sektorns, eller denbredare "social-ekonomiska" sektorns, andel av den totala svenskaekonomin. Dels är de mått och indelningar som används konstruerade för attspegla andra verksamhetsformer och ofta mindre lämpliga för kooperation,vilket gäller bl.a. SCB:s näringsgrensindelning. Bl.a. har konstaterat att en stor del av de ekonomiska föreningarna harhamnat i kategorierna "annat" och "övrigt" i SCB:s företagsregister.När det gäller statistik om den offentliga sektorn och det privata närings-livet är det en självklarhet att avgränsa de två sektorerna från varandra. Detär också självklart att hänsyn tas till sektorernas olika beskaffenhet ochförutsättningar, när det gäller statistiska mått och indelningar.Det är rimligt att även den betydande "tredje sektorn" i svensk ekonomi,de demokratiska och folkrörelsebaserade företagen, inklusive kooperationen,får en motsvarande status i statistiken. Mått och indelningar som speglardessa organisationers särart är bl.a. sådana som har med medlemskap,finansiering, ändamål och samarbetsorganisationer att göra.De statliga organ som är satta att samla in statistik och andra uppgifter omföretagandet i anstränger sig inte tillräckligt för att kartlägga denkooperativa företagsamheten. Det framstår som allvarligt att bilden av ochkännedomen om den kooperativa sektorn i formas av bl.a. dennaofficiella statistik eller snarare avsaknad av statistik.Om kooperationen skall bli en kraft att räkna med i det svenskasamhället och som företagsform bli ett känt och fullvärdigt alternativ, måsteden få en plats i de olika bilder av närings- och organisationslivet som officiella statistiken som grund.Sveriges officiella statistik håller i jämförelse med andra länder en myckethög kvalitet. Statistik används också i vårt land på ett självklart sätt som enrepresentation av verkligheten och får allt större betydelse. Dekunskaper och föreställningar som både beslutsfattare och allmänhet har omdet svenska samhället grundar sig i mycket hög grad på statistik. Den liggertill grund för information som sprids till allmänheten i en mängd olikaformer, inte minst i läroböcker. Således har statistiken kraft att på siktpåverka människors kännedom och föreställningar om kooperationen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge anvisningar till berörda myndigheter att säkerställauppbyggnaden av för den kooperativa sektorn adekvat statistik.