mot · GK02Fi214 · 1996-10-07 00:00:00 — Politiker,skolor, företagare, organisationer med flera har ett gemensamt ansvar fördetta.En fortsatt produktivitetstillväxt är viktig. För att en sådan skall främjaskrävs att devalveringspolitik undviks. En väl fungerande infrastruktur,inklusive telekommunikationer och informationsteknik, är också en centralförutsättning för att svenskt näringsliv i hela landet ska kunna expandera.Stora satsningar på forskning och utbildning är nödvändiga om svensktnäringsliv ska kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings-och utvecklingsverksamhet i . Utbytet mellan högskolor/universitetoch näringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultatmåste förbättras. Regeringen drar i sitt budgetförslag, främst och1999, drastiskt ner anslagen till forskningen och anför att denna neddragningskall kompenseras med medel från de s k forskningsstiftelserna som inrättatsutifrån de gamla löntagarfonderna. går kraftfullt emotdenna ordning, som inte kan kallas något annat än konfiskation av ickestatliga medel och finansierar huvudparten av indragningarna avforskningsmedel.Många, framför allt mindre företagare, upplever sig ofta kämpa mot enkompakt byråkrati. Detta avskräcker många från att starta företag och görföretagandet krångligare än det borde vara. Samordning av de olika statligaverksamheterna som handhar företagarfrågor bör ske som enkontinuerlig omprövning av regleringar, uppgiftsinhämtande och bestäm-melser genomförs. välkomnar mot denna bakgrund attregeringen nu tillsätter ytterligare en utredning för att se över byråkratin försmåföretagare. Det finns även anledning att se över alla de myndigheter,institutioner och organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågor ochhitta former för att samordna de olika verksamheterna på ett sätt som delsförenklar för företagen, dels kan innebära rationaliseringar ocheffektiviseringar av de olika stöd som staten står bakom till företagen.Kristdemokraterna föreslår att den avregleringsdelegation som tillsattesunder den förra mandatperioden måste få slutföra sitt arbete. Varjedepartement bör vid lagstiftningsärenden undersöka vilken effekt lagenkommer att ha för företagande. Många av de lagar, förordningar, avtal ochandra regler som styr näringslivet och arbetsmarknaden är anpassade till destora och multinationella företagen. Den skillnad som finns mellan stora ochsmå företag måste avspeglas även i regelverken.Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen.Regeringens halvhjärtade förslag till slopad dubbelbeskattning, enbartgällande onoterade bolag, kritiseras av . Vi anser attborttagandet måste gälla samtliga bolag. Som finansiering av sitt förslag tillslopad dubbelbeskattning föreslår regeringen att den skattereduktion förriskkapitalavdrag som finns slopas. Detta förslag avvisas avKristdemokraterna.Den nya tidpunkten för redovisning av moms är ett dråpslag mot mångaföretags likviditet och principiellt helt felaktig. Enligt finansplanen haråtgärden dränerat näringslivets likviditet med !Regeringen har tvingats föreslå en återgång för de mindre företagen. Våruppfattning är att reglerna måste ändras för alla företag.Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagensarbetsmarknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet.Kristdemokraterna avser att återkomma i denna fråga när regeringenpresenterar sitt förslag till förändrad arbetsrätt.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såvälegen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas.Kristdemokraterna föreslår att ett system med individuella utbildningskontoninförs.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri för attdärefter beskattas som inkomst av kapital. av all statligteknikupphandling bör kanaliseras till små och medelstora företag. Nya röninom FoU bör göras mer tillgängliga för småföretagen.Målet för den översyn av företagsstöden som görs bör kunna varasänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, till exempel arbetsgivar-avgifter. En rättvisare konkurrenssituation ska eftersträvas.Den ekonomiska tillväxten måste spridas över hela landet. Staten har enviktig roll att spela i detta sammanhang. För att det ska ske behövs regionermed flera lokala tillväxtpooler.För mer information om kristdemokratisk tillväxt- och näringspolitikhänvisas till separat motion i ämnet.Stimulera tjänstesektornStimulanser för att påskynda utveckling av antalettjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb.Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme förtjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom till exempel sänktmoms eller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, idagsläget vara en statsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ett första steg bördärför en selektiv lösning väljas. Det är grundläggande när viss verksamhetsärskilt stimuleras att inte osund konkurrens mellan olika branscher ochföretag uppstår.Hushållssektorn har en stor potential. av allt arbete somutförs i hemmen. som allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördan förandra genom dubbelarbete på jobbet och i hemmet. Genom de höga såkallade skattekilarna är den vita marknaden för den typ av tjänster som gåratt utföra i egen regi i stort sett utplånad. Den svarta marknaden är dockmycket omfattande.Kristdemokraterna vill avsätta ytterligare resurser utöver regeringens ROT-program för att kunna bredda basen för arbete som berättigar till avdragliksom för att möjliggöra en större skattereduktion. Vi vill också stimulerahushållssektorn och sysselsättningen genom att införa den modell förhushållstjänster som finns i Danmark.För mer information om hur vill stimulera tjänste-sektorn hänvisas till separat motion om näringspolitik.En reformeradarbetsmarknadspolitikTillväxtåtgärder är det centrala för att få fler i arbete ochdärmed skapa bättre förutsättningar att få balans i svenskekonomi. Men också arbetsmarknadspolitiken börreformeras. är just detta område ett av de mest genomre-glerade.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå från subsidiaritets-principen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska intehögre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på såsätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan attskada ordinarie arbetsmarknad.Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sin identitet. Ettarbete har ett värde i sig. Därför skall arbete åt alla vara ett av deviktigastemålen för den ekonomiska politiken. Även om arbetet har ett egenvärdeinnebär det inte att avsaknaden av ett arbete påverkar det absoluta och unikamänniskovärdet. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri med mänskliga resurseroch förmågor. Vårt synsätt är att alla arbeten som utförs i samhället ärvärdefulla och bidrar till det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett om deutförs i industriproduktion, inom vård och omsorg, i den privatatjänstesektorn, i den ideella sektorn eller i det egna hushållet.Kristdemokraternas utgångspunkt för arbetsmarknads- och närings-politiken är att den sammantagna politiken ska skapa förutsättningar förekonomisk utveckling. Därigenom skapas också förutsättningar för nyaarbetstillfällen. Med fler i arbete skapas också via skattesystemet gemen-samma resurser för att förstärka budgeten och därmed värna välfärden.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är dels att fungera som ett försäkrings-system för den som blir arbetslös vid normala konjunktursvängningar, delsatt underlätta nödvändig omställning från krympande till växande sektorer.Inom arbetsmarknadspolitiken ska den s k arbetslinjen eftersträvas därmeningsfull sysselsättning och utbildning ska erbjudas framför passivtkontantstöd vid arbetslöshet.Lokal samverkanDet är nu nödvändigt att få en ny syn på den statligaarbetsmarknadspolitiken kontra kommunerna och derasansvar för de arbetslösa. beslutade om en begränsad försöksverksamhet med ökadlokal samverkan. Drygt tiotalet kommuner beviljades enfriare användning av arbetsmarknadspolitiska medel isamband med ökad samverkan mellan kommun ocharbetsförmedling. Kommunerna skall också själva bidraekonomiskt till denna försöksverksamhet.Rapporter har kommit om att flera utvalda kommunerhoppat av projektet efter besvikelse över att användningen av de finansiellamedlen fortfarande omgärdas av starka regleringar. harverkat för betydligt mer offensiva satsningar syftande till att ge kommunernaökade möjligheter att verka för att få arbetslösa i sysselsättning. Vikritiserade också regeringen vid riksdagsbehandlingen av försöks-verksamheten för att man genom sin begränsning av projektet visar entvehågsenhet vad gäller lokalt kontra nationellt ansvar för arbetsmarknads-politiken. Denna tvehågsenhet hindrar nya åtgärder för att minskaarbetslösheten. Kommunerna är de som i sista hand har ansvaret för sinamedborgare och därför bör de också ges rimliga chanser att ta detta ansvar.Hundratalet kommuner anmälde intresse av att delta i försöksverksamhetenom lokal samverkan mot arbetslösheten. De erfarenheter som redan finns avlokal samverkan borde tas tillvara för att förbättra samarbetet ocheffektiviteten på arbetsmarknadspolitikens område. Därför borde allakommuner som önskar få delta i försöksverksamheten med lokal samverkan.Staten kan aldrig avhända sig det nationella ansvaret för arbetsmarknads-politiken men väl se till att kommunerna får möjlighet att göra bästa möjligaav situationen. Projektet bör vidare ses över så att den intention som uttalatsom friare användning av finansiella medel också kan realiseras.För att förhindra en ökning av den öppna arbetslösheten med personal somavskedas från kommuner och landsting borde arbetsmarknadspolitiska medeloch a-kassemedel inom försöksverksamhetens ram få användas tillkompetensutveckling/utbildning för dessa personalgrupper.UngdomsarbetslöshetDet socialdemokratiska misslyckandet med att få nedarbetslösheten har särskilt hårt drabbat ungdomarna. Närregeringen avskaffade den väl fungerande ungdomspraktikensom fyrklöverregeringen införde var detta ett slag motungdomars möjlighet att ha ett arbete istället för passivtkontantstöd. Misslyckandet med regeringensungdomsintroduktion var monumentalt och tvingade såsmåningom till omtänkande där man ånyo närmat sig denmodell med ungdomspraktik som fanns . Just ungdomsarbetslösheten är något sommåste sättas i första rummet vad gäller att komma till rättamed arbetslösheten. Ungdomar måste få ett fotfäste påarbetsmarknaden för att sedan kunna utvecklas i sinyrkesroll. Får man inte ens börja jobba kan det bli storaproblem för resten av livet. förslag omlärlingsutbildning är centralt för att försäkra alla ungdomarom möjligheten att komma in på ett företag. Begränsning avvisstidsanställningstiden har hårdast drabbatungdomar genom att de numera ofta rutinmässigt sägs uppinför sexmånadersdagen av sin anställning.Kristdemokraterna vill därför förlänga möjligheten att varavisstidsanställd . Då hinner ungdomar bättreatt få fotfäste på arbetsplatsen utan att lagstiftningen tvingaren arbetsgivare som t ex är osäker på orderutvecklingen attsom nu avsluta anställningen inom sex månader.För ytterligare information om den kristdemokratiska arbetsmarknads-politiken hänvisas till vår separata motion i detta ämne, liksom motionernaom utbildning och forskning.Regional balansDet är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt att allamänniskor oavsett var de bor i landet kan bidra till attutveckla livskraftiga regioner. För att skapa regional balansär det nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och denekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. Ihuvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik därnäringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenseras förlånga avstånd, små lokala marknader, brist på utbildadpersonal, sämre kringservice etc. En effektiv regionalpolitikmed målsättningen att hela ska leva motverkar att"flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas ochminskar sårbarheten i en konjunkturnedgång. En väl utbyggdinfrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa godaförutsättningar för hela utveckling.För ytterligare information om kristdemokratisk regionalpolitik hänvisastill separat motion i ämnet.Miljösatsningar ger tillväxtEtt viktigt område för ökad sysselsättning är miljö- ochenergisektorn. En skatteväxling med höjda skatter på ändliganaturresurser och miljöskadliga utsläpp och sänkta kostnaderför arbete skulle ge fler arbetstillfällen som vårmiljö skyddas. Det finns dock en uppenbar risk attregeringen håller på att förfuska utrymmet för skatteväxlinggenom ensidiga energi- och miljöavgiftshöjningar. Efter detatt avslutat sitt arbete bör engenomtänkt strategi för successiv skatteväxling utarbetas ochpresenteras för . Redan nu bör dock energi- ochmiljörelaterade skattehöjningar växlas mot åtgärder sombefrämjar sysselsättningen.Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när vi ställer om samhället till ett resursbevarande och ekologisktsynsätt.På miljöområdet är det väsentligt att föra en långsiktig politik som syftartill att bevara nuvarande miljö och naturresurstillgångar samt återställa deskador som uppkommit. Från sida vill vi prioriterafortsatt satsning på miljörestaurering av , kalkningsinsatser för attfå sura vattendrag och sjöar att tillfriskna samt återställande avmiljöförorenade områden. Införandet av en avfallskatt skulle bidra till enförbättrad avfallshantering. Vidare måste EU:s miljöstöd användas fullt utför att säkra biologisk mångfald och öppna landskap. Detta som någraexempel på konkretion av en kristdemokratisk miljöpolitik.Hushållssparande är nödvändigtSparande framställs ibland som ett betydande problem ochen av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och denhöga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Vår syn på sparande kan härledas bland annat ur denkristdemokratiska förvaltarskapstanken. Sparande är även enmetod att kunna öka det personliga ansvarstagandet genomatt bygga upp en buffert i den egna ekonomin.Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. De hindrar attförmögenheter byggs upp. Den nuvarande regeringen har genom olikaförslag ytterligare höjt beskattningen på olika former av sparande. Syftet äruppenbarligen att ånyo förlägga sparande och kapitalbildning inom denoffentliga sektorn.Vi menar att enskilt sparande behövs och ska premieras. Det enskildasparandet är viktigt både ur individens eget och ur statens och kommunernasperspektiv. Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv.Tillgången till riskkapital säkras genom ett högt sparande. Ett stort sparandeär angeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivetoch för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd. Underpunkten 2.8 redovisas kritik av regeringens sparpolitik.Kristdemokraternasbudgetförslag isammanfattningNedan följer våra budgetförslag sammanfattade på olikaområden.Barnen är vår framtidKristdemokraterna står konsekvent för 80-procentsnivåer isocialförsäkringssystemen. Därför finansierar vi i motsats tillregeringen detta redan för i enlighet med tidigareställningstaganden. För att nå ökad valfrihet för barnfamiljervill vi återinföra vårdnadsbidraget. Vi vill också återinföra deindividuella inkomstgränserna i bostadstilläggen samt ökaden bidragsgrundande bostadsytan, vilket både stärkerbarnfamiljerna och ökar makars valfrihet att vara hemmamed sina barn. Beslutet om borttagna flerbarnstillägg börrivas upp, liksom beslutet om senareläggning avbarnbidragsutbetalningen. Vi föreslår en behovsprövning avbarnbidragen i den bemärkelsen att de generellabarnbidragen sänks med per barn och månad.Besparingen om 1997 läggs på denbarnrelaterade delen av bostadsbidragen. I genomsnittinnebär detta en förstärkning på förde barn som bor i hushåll som erhåller bostadsbidrag. tillhushåll med barn som erhåller bostadsbidrag blirförstärkningen ca per hushåll. Barntillägget isvuxa bör återinföras. Den sjukpenninggrundande inkomstenbör enligt oss baseras och blir därmeden försämring för familjerna. Totalt innebär dock vårtbudgetförslag en förstärkning av barnfamiljernas ekonomiskasituation med 1997 i jämförelse medregeringens politik.Förslagen sammanfattas i tabell 5.1Tabell 5.1. Effekter för barnfamiljer, 1997Miljoner kr80% i föräldra- och havandeskapspenningen500Vårdnadsbidrag - ökad valfrihet2600Återinfört flerbarnstillägg86Återgång till tidigare utbetalningsdag f. barnbidrag50Behovsprövat barnbidrag-862Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer862Ny beräkning av SGI (netto)-600Ändrade bostadsbidragsregler200Återinfört barntillägg i svuxa100SUMMA2936Vi måste ta hand om våra gamlaDet kristdemokratiska budgetalternativet innebär attålderspensionärernas ekonomiska situation förstärks med 1997 i jämförelse med regeringenspolitik. Förbättringen sker dels genom att vi säger nej tillregeringens försämringar på området, dels genom ett förslagom höjt pensionstillskott på per månad.Tabell 5.2. Bättre villkor för ålderspensionärer, 1997Miljoner krNej till förändrad inkomstprövning f. änkepensionärer420Nej till förändrad komp.grad i bostadstillägget315Nej till fritidsfastighet i inkomstprövningen150Höjt pensionstillskott till pensionärer900SUMMA1785Ökat företagande ger fler jobbSåsom vi konstaterat tidigare i denna motion krävs kraftfullasatsningar på bättre villkor för företagande för att komma tillrätta med den höga arbetslösheten. Regeringen gör, vilketockså påpekats, inte mycket för att stimulera denna sektor isamhället. Tvärtom föreslår man flera försämringar, vilka visäger nej till. För att öka ny- och småföretagandet föreslår vii denna motion sänkt skatt inom tjänstesektorn genom enmodell för skattereduktion liknande den för samtinförandet av den danska modellen för hemtjänster. Vi villslopa dubbelbeskattningen, behålla riskkapitalavdraget samtåtergå till de gamla tidpunkterna för redovisning av moms.Vi säger nej till regeringens försök att konfiskeraforskningsstiftelsernas medel och finansierar därförnuvarande forskningsanslag inom vår budget. För att ökaförutsättningarna för investeringar, utveckling ochkompetenshöjning vill vi höja avdragsrätten förpensionssparande, befria royaltyinkomster från patent frånskatt samt möjliggöra för företag ochindivider att med avdragsrätt få avsätta medel till utbildning.Yrkesfiskarna i bör ha samma villkor som sinagrannar i och varför vi föreslår att ettyrkesfiskeavdrag inrättas så som redan finns i dessagrannländer. Den av regeringen föreslagna löneskatten påanställdas vinstandelar avvisas. Totalt förstärksföretagssektorn med 1997 med vårpolitik jämfört med regeringens politik.Tabell 5.3. Åtgärder för nya jobb genom tillväxt ochföretagande, 1997Miljoner krSänkt skatt inom tjänstesektorn2 000Nej till förlängd arbetsgivareperiod f. små företag1 100Nej till höjd förmögenhetsskatt på arbetande kapital400Nej till borttagande av riskkapitalavdrag900Stimulanser för tjänster till hushåll300Återgång till gamla momsredovisningstidpunkt.140Slopad dubbelbeskattning utöver regeringen (netto)3 250Höjd avdragsrätt för pensionssparande900Royaltyinkomster befrias fr. skatt på patenterade uppfinn.50Nej till särskild löneskatt0Yrkesfiskeavdrag75Avdragsrätt f. individuella utbildningskonton300Miljö- och trafikforskning m.m.185Forskningsanslag450SUMMA10 050En starkare sektorDen samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger. I detta arbete fordrasklara prioriteringar. Inom det kommunala området ärnyckelområdena framförallt sjukvården, äldreomsorgen ochskolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas.Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områden ärenligt vår uppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökaderesurser för att kvaliteten inom dessa sektorer skallupprätthållas.Till följd av den allmänna ekonomiska utvecklingen med minskadeskatteintäkter, minskade statliga bidrag, skattestopp och ökade socialakostnader har den kommunala sektorn varit utsatta förmycket omfattande förändringar.Kristdemokraternas samlade ekonomiska politik skulle, om den vannriksdagens stöd, medföra påtagliga förbättringar för kommunsektorn iförhållande till regeringens politik. avvisar en och en halvprocents höjning av egenavgifterna. Detta skulle innebära ett störreskatteunderlag för kommunerna och därmed ytterligare 4,5 miljarder kronortill kommunsektorn. förslag om 80-procentsnivåer iarbetslöshets-, sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringarna medför ökadeskatteintäkter och lättnader för kommunens kostnader bl a för socialbidrag.Enligt Kommunförbundet blir effekten av regeringens politik en ökning avkommunernas kostnader för socialbidrag med ca . Detfaktum att vi avvisar förslaget om att utöka arbetsgivarperioden isjukförsäkringen från 2 sparar ca förkommunerna. avsätter extra medel för effektivareskatteindrivning, vilket beräknas ge en effekt av ökade skatteinkomster tillkommunerna på ca . De sämst ställda pensionärerna fårmed vårt förslag ytterligare i höjt pensionstillskott,vilket beräknas ge minskade socialbidrag med ca . Höjdavdragsram för pensionssparande och avdragsrätt för individuellautbildningskonton minskar skatteunderlaget och ger en negativ effekt tillkommunerna på . I vår beräkning över vår politiks effektför kommunerna inberäknas också en reservation på 1 000 miljoner kronorför eventuella övergångskostnader. Sammantaget skulle således Kristdemo-kraternas ekonomiska politik leda till att kommunsektorn hade drygt 6,5miljarder kronor mer att röra sig med i jämförelse med regeringens politik.Dessa resurser skulle kunna användas till förstärkningar av viktiga områdensom vård, omsorg och skola. Denna förstärkning av kommunernas ochlandstingens ekonomi beräknar vi skulle innebära att den minskning avpersonal med 30 000 personer som prognostiserat förkommande år inte skall behöva verkställas. Resurserna torde räcka tillkostnaden för ca 40 000 heltidstjänster inom vård och omsorg.I detta sammanhang finns det skäl att påtala att Socialdemokraterna undertiden i opposition i ord bedrev en politik som säkerligen gav mångamedborgare föreställningar om att Socialdemokraterna i regeringsställningskulle bedriva en helt annan politik än den som förs. Den kritik somSocialdemokraterna riktade mot den dåvarande regeringens politik gentemotkommunerna kontrasterar mycket effektfullt mot dagens beskrivningar avläget inom kommunsektorn.På många håll i landet bedrivs en hårdhänt besparingspolitik inomkommuner och landsting. Effekterna av denna politik får på sina håll orimli-ga effekter, inte minst när det gäller äldreomsorgen. Kristdemokraternaspolitik skulle förbättra kommunernas ekonomi. Vi vill värna de prioriteradeområdena vård, omsorg och skola.Tabell 5.4.