mot · GJ02Ju18 · 1996-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:129 Säkerhetsskydd Klassningssystemet när detgäller tillgången tillsekretessbelagda uppgifterRegeringen hänvisar i propositionen till en enkät som gjorde där det framgår ungefärhur många tjänster det finns i varje skyddsklass. Vidareredovisas antalet personalkontroller som /94 var133 429 stycken.Det måste anses anmärkningsvärt att det inte finns någon samlad förteck-ning över antalet skyddsklassade tjänster, speciellt mot bakgrund av antaletutredningar som ligger till grund för regeringens proposition. Av den enkätsom gjorde framgår bl.a. att flera myndigheter uppenbar-ligen saknar fullständig kontroll över vilka och hur många tjänster som finnsi de olika skyddsklasserna. Vi kan inte finna annat än att detta är otillfreds-ställande. Vi anser därför att regeringen måste inhämta en redovisning isaken från de myndigheter och företag som har rätt att själva besluta omplacering i de olika skyddsklasserna. Av redovisningen bör framgå det exaktaantalet tjänster i de olika skyddsklasserna hos respektive myndighet ochvilken typ av tjänster det är fråga om. I samband med en sådan inventeringkan det vara lämpligt att berörda myndigheter även kritiskt granskar skydds-klassplaceringen och överväger om det finns befattningar beträffande vilkadet inte finns något behov av att de är placerade i skyddsklass. För övrigtfinns skäl för regeringen att fortlöpande inhämta en sådan redo-visning från de ifrågavarande myndigheterna samt företagen.Vid en bedömning av hur personalkontrollsystemet skall vara utformat iframtiden måste en utgångspunkt vara att så långt som möjligt begränsaanvändningen av ett sådant system. konstaterar i sittslutbetänkande att antalet skyddsklasser är stort redan i absoluta tal, framförallt antalet tjänster i skyddsklass 2. Detta innebär, för det första, ettansenligtianspråktagande av resurser, såväl hos som hos de personalkontrolle-rande myndigheterna. Dessutom - och framför allt - medför det stora antaletpersonalkontroller, med åtföljande hantering av känslig information, betyd-ande risker från rättssäkerhets- och integritetssynpunkt för dem som blirkontrollerade.Vi anser därför att regeringen måste överväga om inte det totala antaletskyddsklassade tjänster, där kontrollen är så grundlig som , skallminskas. Samma inställning har för övrigt kommit till uttryck dels iförarbetena till PKK, se parlamentariska nämndens utlåtande (SOU 1968:4),dels i betänkande. Att nedbringa antalet tjänster mednuvarande personalkontroll framstår för övrigt än mer angeläget med hänsyntill att regeringen föreslår en markant utvidgning när det gäller vilkapersonalkategorier som skall kunna personalkontrolleras.Kontroll av anhörigaDet måste anses ytterst tveksamt om bedömningen av en visspersons lämplighet bör påverkas av förhållanden som i förstahand gäller någon annan. En uppgift som finns antecknad omnågon annan säger inte något om pålitligheten hos denkontrollerade själv. Vidare måste det anses särskiltintegritetskränkande att lämna ut uppgifter om någon sominte själv är berörd av prövningen. Regeringen bör därföröverväga om inte kontrollen av anhöriga skall tas bort.Samtycke av denkontrollerade m.m.Regeringen har föreslagit att registerkontroll och särskildpersonutredning skall förutsätta uttryckligt samtycke av denkontrollerade. Dock utelämnas krav på samtycke vad gällerkontroll av anhöriga. Som skäl härför anger regeringen bl.a.att uppgifter om anhöriga bara får lämnas ut om det äroundgängligen nödvändigt. För det första torde kontroll avanhöriga ske i mindre utsträckning jämfört med de personersom skall anställas. För det andra berör ofördelaktigauppgifter om anhöriga i lika stor utsträckning den personsom ansökt om viss tjänst. Syftet med bestämmelsen i 19 §personalkungörelsen att den som avses bli kontrollerad skallha möjlighet att återkalla sin ansökan om anställning, om hanhar anledning att befara att ofördelaktiga uppgifter omhonom skulle komma fram vid personalkontrollen, måstesåledes även gälla vid kontroll av anhöriga. Vi anser därföratt även kontroll av anhöriga skall förutsätta samtycke.Garantier mot otillbörliganvändning av uppgifternaDe uppgifter som finns i polisregister och som kan kommaatt lämnas ut i ett registerkontrollärende kan vara av mycketkänslig natur. En särskild fråga är vilka garantier det finnsmot att uppgifterna används utom ramen för det ärende förvilket uppgifterna lämnades ut. Säkerhetsskyddsutredningenhar föreslagit en uttrycklig regel enligt vilken uppgifter somhar lämnats ut i ett registerkontrollärende inte får användasför andra ändamål än det som har föranlett kontrollen.Remissinstanserna har tillstyrkt utredningens förslag.Regeringen har dock avslagit förslaget, utan närmareförklaring, med hänvisning till begränsningar i sekretessensom finns i 14 kap. sekretesslagen. Vi anser att utredningensförslag härom bör tas in i en speciell paragraf isäkerhetsskyddslagen.Den kontrollerades rätt attyttra sig över uppgifternainnan de lämnas ut försäkerhetsprövningVi anser att ett beslut att inte kommunicera uppgifterna medden kontrollerade skall kunna överklagas eller underställasdomstol. Med hänsyn till den vittgående konsekvens ettutlämnande av uppgifter kan få för den kontrollerade bör ettkrav i en rättsstat vara att ett sådant beslut i vart fallunderställs en domstol, t.ex. Kammarrätten i ellerRegeringsrätten. Den föreslagna registernämnden kan inteersätta den fristående roll som en domstol har. För att interiskera att den polisiära säkerhetstjänsten upplevs som en stati staten kan det för ett demokratiskt samhälle vara viktigtmed en prövning av en domstol. Antalet ärenden där enunderställning skulle bli aktuell torde komma att bli så få attnågra större olägenheter inte skulle uppkomma för dedomstolar som hade att pröva frågan. En ordning meddomstolsprövning av redovisat slag gäller i ärenden omhemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning (27 kap.21 § ).Tveksamt är också huruvida regeringens förslag är förenligt med 13 §Konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund-läggande friheterna, där det sägs: ", vars i denna konvention angivnafri- och rättigheter kränkts, skall äga effektiv möjlighet att tala härå införin-hemsk myndighet och detta även i det fall, att kränkningen förövats av äm-betsman i tjänsteutövning. "När det gäller register vilka, eftersom de hålls hemliga, gör det omöjligtför den enskilde medborgaren att använda sig av de lagar och regler somberättigar honom till att ha tillgång till innehållet i myndighetens handlingar,är det desto mer nödvändigt att det måste finnas ett effektivt rättsmedel infören oberoende domstol. Det måste således vara ett absolut krav att en domstolskall kunna avgöra en registeruppgifts värde och också om det förekommitett rent skrivfel eller en identitetsförväxling. Den enskilde måste ha en rättattföra talan mot uppgifterna i ett register som är resultatet av ett grundläggandemisstag, även om källan till informationen hålls hemlig och endast är kändför den oberoende domstol som är behörig att avgöra klagandens överklagan-de.Utländska medborgarestillträde tillsäkerhetsklassadebefattningarDet kan ifrågasättas om det är nödvändigt med den regleringsom förordning om krav på svenskt medborgarskapför tillträde till statliga tjänster innebär. Av 5 § lagen omoffentlig anställning gäller om svenskt medborgarskapframgår att utöver de krav på svenskt medborgarskap somföljer av regeringsformen eller någon annan lag endastsvenska medborgare får ha en anställning som åklagare ellerpolis eller inneha en militär anställning. I 6 § ges möjlighettill ytterligare begränsningar.Mot bakgrund av detta regelsystem bör det övervägas om bestämmelsen i1975 års förordning kan undvaras. Det torde vara möjligt att på ett mernyanserat sätt föreskriva vilka tjänster som bör kräva svenskt medborgarskapän att som låta skyddsklassningen vara helt och hållet avgörande. Det kaninte uteslutas att utlänningar på det sättet i onödan utestängs från möjlighetenatt inneha vissa befattningar trots att detta inte är motiverat från sakligautgångspunkter. Med den utvidgning till personalkontroll som regeringenföreslagit framstår det som än mer angeläget att inte redan den omständighe-ten att en befattningshavare är hänförd till skyddsklass regelmässigt diskvali-ficerar en utlänning från att kunna inneha befattningen.I likhet med DO anser vi att ett omotiverat krav på svenskt medborgarskapmedför dels att det svenska samhället onödigt begränsar sin tillgång tillduglig arbetskraft, dels att bilden av utländska medborgare som mindrepålitliga kan komma att förstärkas på bekostnad av de goda relationer mellanolika etniska grupper som också är en viktig del av ett lands säkerhet.I propositionen hänvisar regeringen till den s.k. (SOU1992:60) vad gäller ifrågavarande regler i ett EU-perspektiv. Bakgrunden ärden princip om arbetskraftens fria rörlighet som finns inskriven i artikel 48 iRomfördraget. har gjort bedömningen att bestämmelsernaom krav på svenskt medborgarskap för vissa statliga tjänster är förenliga medEG-domstolens praxis och kommissionens rekommendationer. Regeringensbedömning i detta avseende torde kunna ifrågasätta dels på grund av attutredningen är gammal, dels på grund av att regeringen intenärmare utvecklat eller gjort någon bedömning avseende senare utvecklinginom EU. Alltför omfattande krav på svenskt medborgarskap eller andrasärskilda behörighetsvillkor kan komma i strid med de allmänna strävandenaom ökad arbetskraftsrörlighet mellan länderna och uppfattas som ett onödigthinder.1975 års förordning bör således ändras på så sätt att kravet på svensktmedborgarskap endast omfattar innehav av tjänster som är placerade iskyddsklasserna 1 och 2. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör inhämta en redovisning övervilka och hur många tjänster som finns i de olika skyddsklasserna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen fortlöpande börinhämta sådan redovisning som avses i hemställanspunkt 1,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör överväga att minska det totalaantalet skyddsklassade tjänster,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontroll av anhöriga,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att registerkontroll och särskild personutredningav anhöriga skall förutsätta samtycke,6. att beslutar om en uttrycklig regel enligt vilkenuppgifter som har lämnats ut i ett registerkontrollärende inte fåranvändas för andra ändamål än det som har föranlett kontrollen,7. att beslutar att ett beslut om att inte kommunicerauppgifterna med den kontrollerade skall kunna underställas särskilddomstol,8. att beslutar att förordning om krav på svensktmedborgarskap för tillträde till statliga tjänster ändras på så sätt attkravet på svenskt medborgarskap endast omfattar innehav av tjänstersom är placerade i skyddsklasserna 1 och 2.