ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub422 · 1996-10-07 00:00:00 — Många förändringar har skett inom sedan desenaste grundskollärarutbildningarna för 1-7- och 4-9-lärareinrättades.Nya läroplaner har införts på såväl som gymnasieskolan.Riksdagen kommer att besluta om ett nytt gemensamtmåldokument för förskolan och . Fr.o.m. 1997-07-01 skall alla kommuner erbjuda flexibel skolstart. Denflexibla skolstarten har i många kommuner inneburit att nya yrkes-kompetenser dvs. förskollärare och fritidspedagoger arbetar inom grund-skolan.I LPO-94 har rektorsrollen fått en mycket stark ställning. Detta har bl.a.ökat antalet rektorer inom grundskolan.Utvecklingen inom denna grupp visar att även förskollärare och fritids-pedagoger är rektorer med ansvar för grundskolan.Utbildningarna till 1-7- och 4-9-lärare har som utbildningar ej varitnegativa, men det har visat sig att det blivit problem, när dessa yrkes-kompetenser skall in i ett skolsystem med en majoritet av lågstadielärare ochmellanstadielärare.Slutligen visar de olika utredningar som gjorts om lärarutbildningen på enganska splittrad bild av densamma.Med anledning av ovanstående anser vi därför att det finns behov av en nylärarutbildning.Den nya lärarutbildningen skall vara en tvåstegsutbildning.Den skall inledas med en gemensam basutbildning för förskollärare,fritidspedagoger och grundskollärare.Vi ser det som synnerligen angeläget att dessa yrkesgrupper har en gemen-sam syn på samhällets värdegrund och barns och ungdomars utveckling. Denvärdegrund som finns i LPO-94 bör ligga till grund för dennagemensamma basutbildning.Basutbildningen skall även innehålla praktik utanför skolvärlden inom deområden som berör värdegrunden.Steg två i utbildningen blir en specialutbildning med inriktning mot denspeciella kompetensen för förskollärare, fritidspedagoger och grundskollära-re.Vi föreslår att 1-7- och 4-9-utbildningen upphör och ersätts med engrundskollärarutbildning, där delar av utbildningen är gemensam medanandra delar är mer specialinriktade mot olika kompetenser.Även stegtvåutbildningen skall innehålla praktik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam utbildning för förskollärare, fritidspedagoger ochgrundskollärare.
mot · GK02Ub424 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är viktigt att en pedagogisk utbildnings- ochforskningsverksamhet bedrivs i en miljö och under formersom är gynnsamma för den pedagogik det gäller.Karaktäristiskt för waldorfpedagogiken är att den vill främjaen balanserad utveckling av det intellektuella, det praktiskaoch det konstnärliga på en grund av etisk och ekologiskmedvetenhet. Därför är det önskvärt att lärarutbildningen ochdet pedagogiska arbetet inte bedrivs isolerat utan i enhögskolemiljö präglad av mångsidighet.Rudolf Steinerhögskolan bygger på en mer än trettioårig erfarenhet aveftergymnasial utbildning. Det initiativ som utvecklats där har verkatfruktbart på olika områden som jordbruket och näringen genom utvecklingenav det biodynamiska och ekologiska jordbruket, och vården och utbildningenav psykiskt handikappade genom läkepedagogiken. Waldorfförskolor,, arkitektur och färgsättning, medicin och vård (Vidarkliniken)har sin grund i utbildning, utvecklingsarbete och forskning som bedrivits medJärna som centrum. En pedagogiskt rik högre utbildning har utvecklats därdet konstnärliga är en förutsättning och något gemensamt.Ett stort antal waldorflärare har under dessa år utbildats för waldorf-skolorna i och de nordiska länderna. Waldorfpedagogiken har verkatbefruktande på det allmänna skolväsendet.Det offentliga stöd som ges till fristående skolor med alternativ pedagogikkan inte vara fullständigt om det inte också möjliggör lärarutbildning och ettpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete.De studerande vid flertalet av de utbildningar som ingår i har rätt till studiemedel. Regeringen beslutade den 25april 1996 att ge skolan ett bidrag till en påbyggnadsutbildning i waldorfpeda-gogiken om 40 poäng. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Tillträdeskrav ärdock genomgången lärarutbildning (eller eurytmiutbildning 160 poäng).Fördelen med denna lösning är att den ger behörighet att undervisa i såvälwaldorfskolor som vanliga skolor. Nackdelen är att det innebär en extra långutbildning, som blir kostnadskrävande både för den enskilde och samhället.Det finns därför ett stort behov av statligt stöd också till den fullständigawaldorflärarutbildningen. Behov av dubbel behörighet skulle också i detfallet kunna tillgodoses genom att en möjlighet öppnas för enkompletteringsutbildning.Regeringen föreslår i budgetpropositionen 15 000 nya platser inom hög-skolan. Dessutom genomförs en försöksverksamhet med kvalificerad efter-gymnasial utbildning. Det är angeläget att dessa satsningar också gör detmöjligt att pröva högre utbildning i delvis nya former. är ett intressant exempel på hur nya vägar kan prövas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om lärarutbildning vid i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ub425 · 1996-10-07 00:00:00 — Invandrare med akademisk examen Ett stort antal invandrare har akademiska examina frånhemlandet. Trots det kan det vara svårt för dem att få arbete iSverige. Till en del beror det på avsaknaden av jämförelsemellan svenska och utländska examina, till en del påbristande möjligheter till praktik. Därför är det viktigt att deutländska utbildningarna översätts så att de kan kompletterasmed det som behövs för att jämställas med svenskautbildningar. I den mån som ekvivalering av utländskutbildning utgör ett hinder för invandrade akademiker att fåett arbete inom sitt yrke eller fortsatt utbildning bör enhetenför ekvivalering vid stärkas.Det är också viktigt att snabbt anpassa den kompetens som invandrare medakademiska examina besitter till vad som behövs på den svenskaarbetsmarknaden. I en särskild introduktion kan inkluderas åtgärder medantingen betoning på praktiktjänstgöring eller på akademiska kurser. Detfinns försöksverksamhet i större skala för civilingenjörer vidUppsala och , och utifrån dessa erfarenheter börverksamheten utökas till att gälla även andra yrkesområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekvivalering vid ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en särskild introduktion för invandrare med akademiskexamen.
mot · GK02Ub426 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen understryker regeringen att den högreutbildningen måste organiseras så att den blir tillgänglig föralla. Satsningen på att bygga ut utbildningen över hela landetkommer att innebära stora vinster när det gällertillgängligheten.I allt fler kommuner inrättas olika former av centra som skall underlätta förenskilda att hitta rätt studier och att studera. Inte minst den tekniskautvecklingen öppnar nya, flexibla och gränsöverskridande sätt att arbeta.Olika utbildningsanordnares speciella kompetens kan mötas i lokala lärcentraför att ge de enskilda människor de bästa förutsättningarna att studera på sinaegna villkor. Där finns tillgång till studievägledning, utrustning för distans-studier och annat som stimulerar och underlättar den enskildes kunskaps-sökande. Inte minst högskolorna är intressanta i detta samarbete för att detfullt ut skall kunna tillgodose de krav enskilda medborgare, företag och andrahar.Människors utbildningsbakgrund skiftar allt mer, liksom deras önskemålom kompletterande utbildning och fortbildning. Arbetslivet ställer ofta kravpå snabb kompetensutveckling. Det är angeläget att universitet och högskolorutnyttjar den kontaktpunkt som finns bl.a. i de lär/kunskapscentra som byggsupp i kommunerna för att också på det sättet kunna delta i den storasatsningen på att utveckla kompetens och kunnande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av samarbete mellan den högre utbildningen och lokalautbildningsaktörer.
mot · GK02Ub427 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har i propositionen dragit upp riktlinjerna förhögskolepolitiken inför 2000-talet. Högskolanshuvuduppgifter är utbildning och forskning. Utöver detta harhögskolan uppgiften att samverka med det omgivandesamhället, med såväl näringslivet som med övriga delar avsamhället.Det råder en betydande regional obalans i befolkningensutbildningsnivå i landet. Ett av de viktigaste medlen för att åstadkomma ennödvändig regional balans och tillväxt är en satsning på de mindre ochmedelstora högskolorna. Genom att bygga ut högskolan över hela landet gesett kraftfullt stöd för den regionala utvecklingen.Regeringen ser det som särskilt angeläget att öka rekryteringen avstuderande från grupper med svag studietradition eller från regioner med lågutbildningsnivå bland befolkningen. Utbildning är av stort värde för denenskildes möjlighet till en stark ställning på arbetsmarknaden. Regeringenpoängterar vidare vikten av att på ett flexibelt sätt, genom bl.a. distans-utbildning, kunna möta kommande efterfrågan från såväl yngre som äldresökande.Gävleborgs län hör till de hårdast drabbade vad gäller arbetslöshet, endastJämtland och har en sämre situation. Länets totala arbetslöshet iaugusti uppgick till 15,2 %.Gävleborgs län har en lägre andel personer med eftergymnasial utbildningän riket. Traditionen från en industribaserad arbetsmarknad har i hög gradpåverkat detta. Behovet av utbildning är stort bland de människor som ärarbetslösa. Många har, på grund av familjeskäl, inte möjlighet att flytta och ärdärför beroende av möjligheten till distansstudier.Högskolan har utvecklats på ett fruktbart sätt och är nyinflyttad i mycketfina lokaler på Kungsbäck, tidigare regementsområde för I 14. Ett flertalsamarbetsprojekt med kommunen och regionens näringsliv har vuxit fram.Näringslivet visar stort intresse för /Sandviken.Utvecklingen av det lokala näringslivet är beroende av ett brett utbud av hög-skoleutbildningar, inte minst med teknisk inriktning. Ett exempel på samverk-ansprojekt är det forskningssamarbete, såväl praktiskt som ekonomiskt, somEricsson , i samarbete med /, förnärvarande bygger upp på elektroniksidan. Arbetsmarknadsläget samtnäringslivets och kommunernas behov i regionen innebär att det i framtidenfinns behov av ökning av antalet högskoleplatser.Med de intentioner regeringen redovisat vad gäller utbildning ochuniversitetsforskning behövs ett kunskapslyft för . Länet harhög arbetslöshet och låg andel personer med eftergymnasial utbildning samtstora grupper med svag studietradition. /har storbetydelse för den regionala utvecklingen och ett gott samarbete med detlokala och regionala näringslivet. Det är viktigt för framtida utbildningssats-ningar att det görs regelbundet återkommande utvärderingar av Högskolan iGävle/, för att på bästa sätt möta framtida utbildningsbehov. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida utveckling av /.
mot · GK02Ub428 · 1996-10-07 00:00:00 — Fördelning av läkarutbildningen i landet I regeringens budgetproposition anges att läkar- ochtandläkarutbildningen i landet måste minska. Motiven ärtroligen att regeringen bedömer att det föreligger en risk förökande arbetslöshet inom dessa grupper. Det är tveksamt omså är fallet. Med tanke på den långa utbildningstiden och detstora antalet yrkesverksamma födda på 1930- och1940-talen är det snarare troligt att en påtaglig brist på läkarekommer att råda kring 2010-talet.Vad som är mer allvarligt är att den av regeringen föreslagna utbildnings-volymen fördelas på ojämnt och orättvist sätt över landet. Västsverigeerhåller endast halva antalet utbildningsplatser per invånare i regionenjämfört med resten av landet. Detta kan långsiktigt medföra sämrerekryteringsförutsättningar för sjukvård. Dessutom fårvästsvenska ungdomar det svårare att genomgå utbildningen i sin egen regionän ungdomar i andra regioner.Det kan ifrågasättas om just på detta område skall ange antaletutbildningsplatser. Enligt propositionen skall studentens fria val i högreutsträckning prägla utbildningen. Följaktligen borde också läkarutbildningeningå i det takbelopp och utbildningsuppdrag som ger de olikahögskolorna. Under alla omständigheter bör en rättvisare regional fördelningeftersträvas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring att antaletläkarutbildningsplatser fördelas i relation till regionernasbefolkningsunderlag.
mot · GK02Ub429 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen hävdar regeringen att en god spridningav högskoleutbildning över hela landet är positiv och avserdärför att förstärka forskningsresurserna vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Antalet nya utbildningsplatser viddessa högskolor utökas kraftigt. Förslaget innebär att totalt30 000 nya platser skapas under perioden 1997-1999.För /innebär regeringens förslag 300 nyaplatser och lika många 1999. Om man tar hänsyn till att c:a 300 platser inuvarande organisation är tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknads-skäl, vilka bortfaller 1997, blir utfallet oförändrad utbildningskapacitet framtill 1999 då 300 nya platser kan inrättas. Denna fördelning av de nyaresurserna måste av flera skäl vara felaktig.Högskolan i /är förlagd till helt nya lokaler efterombyggnad av det nedlagda regementet I 14. Lokal- och lärarresurser finnsför en ökning på 1 200 platser . Högskolanbetonar vikten av att kvalité i utbildningen värnas. Gävles närhet till Uppsalagör att man har lätt att få hjälp med högt kvalificerade lärarkrafter påområden där de egna resurserna saknas.Högskolan i /satsade tidigt på att bygga ut distans-utbildningen och har fortsatt utbyggnaden så att den nu utgör av dettotala antalet studenter. Stora satsningar har gjorts på IT-området medinvesteringar i bl.a. ett integrerat data- och telenät. Arbetet med regionensnäringsliv är mycket gott och innefattar även forskning i nätverk. Regeringenbetonar vikten av att rekryteringar av studenter från grupper med svagstudietradition eller från regioner med låg utbildningsnivå ökar. Knappastnågon annan högskoleregion i landet passar bättre att satsa på än /i detta avseende.Mitthögskolan har i regeringens förslag tilldelats 4 300 nya platser, vilketär klart flest platser bland alla medelstora högskolor. Det kan råda tveksamhettill om en sådan expansion är möjlig att klara på ett tillfredställande sätt.Eftersom och /ligger iregioner som gränsar till varandra, vore det naturligt om ett antal platserflyttas från till /. Vi föreslår attomfördelningen sker med 300 platser och med ytterligare 300 platser1999.En rad skrivelser i detta ärende har avsänts tillutbildningsutskottet, bl.a. från företagsledarna vid de storaföretagen , LM , Stora Cell och Korsnäs.Skrivelser har även inkommit från landshövdingen iGävleborgs län, styrelsen för högskolan och studentkåren.Samtliga pekar på det angelägna i att ytterligare platsertillkommer vid /. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner att antalet nya utbildningsplatser vid Högskolani /skall öka med 300 platser och ytterligare 300 platser1999 i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ub431 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbyggnaden av de mindre högskolorna är en viktig uppgift.Utbildning i olika former spelar en väsentlig roll när detgäller att minska den höga arbetslösheten. Det är endastgenom omfattande utbildningsinsatser som vi kan göra flermänniskor attraktiva på arbetsmarknaden.Argument för att satsa resurser på högskolorna saknas därför inte. Närhetentill högre utbildning ger bättre rekrytering från gymnasierna, bättre geografiskoch social spridning av rekryteringen och därmed en högre kompetens iregionerna. Närheten till näringslivet underlättar teknikspridning och kan geimpulser till okonventionell forskning och innovationer vilket är mycketpositivt.Sverige och i synnerhet socialdemokratin har av tradition satsat påuniversitet och högkvalitativ forskning. Regeringen gav t ex forsk-ningsråden en stabil och långsiktig finansiering. , liksom då, vill vi satsapå utbildning och forskning som säkra vägar till att skapa nya jobb iframtiden. Det är därför också viktigt att utnyttja forskningskapaciteten vid destörre högskolorna för att utveckla nya utbildningslinjer inom naturvetenskap,teknik, tvärvetenskap och humaniora vid de större lärosätena i samverkanmed de mindre högskolorna.I förhållande till sin storlek har varit mycket framgångsrikt inombl a biomedicinsk och naturvetenskaplig forskning, något som varit av stortvärde för svensk exportindustri. Det får därför inte uppfattas somkontraproduktivt med utbyggnaden vid mindre högskolor eller innebärafelaktiga signaler vid etablerade lärosäten. Risken blir i så fall att inter-nationellt framgångsrika forskningsgrupper riskerar sämre förutsättningarvilket långsiktigt ger negativa konsekvenser för kunskapsutvecklingen i helalandet.En väl genomtänkt forskningsstrategi är en förutsättning för att främjanäringsliv och sysselsättning och därmed internationella konkurrens-kraft.Det går inte att bortse från att forskning av yppersta internationella klasskräver viss koncentration av resurserna - i synnerhet i ett litet land somSverige. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning.
mot · GK02Ub432 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Malmöhögskolan.
mot · GK02Ub433 · 1996-10-07 00:00:00 — I norra inland är det endast en liten del avbefolkningen som har utbildning på högskolenivå. Jämförtmed riksgenomsnittet är det alldeles för få som eftergymnasiet fortsätter med högskolestudier.Ett av de tyngst vägande skälen till det är de långa avstånden från hemortentill studieorterna. Bristande studietradition (pga detta) gör det svårt att höjaandelen högskolestuderande.Den begåvningsreserv som finns inom området måste tas tillvara om vi skaha ett levande inland som ska kunna utvecklas av egen kraft.Satsningen på små och medelstora högskolor är ett steg i rätt riktning menbehöver kompletteras med insatser som gör att satsningarna verkligenkommer inlandet och glesbygden till del.En möjlighet är att inrätta administrativa centra i inlandet som skullemöjliggöra anpassning av distansutbildningar efter inlandets behov ochförutsättningar.Idag finns det ett relativt stort utbud av distansutbildningar men destuderande måste i allt för stor utsträckning resa till utbildningsanordnarna,med stora kostnader före resor och boende som följd.Det är nödvändigt, för att höja utbildningsnivån i inlandet, att utvecklamodeller för att göra studierna tillgängliga för större grupper med hjälp avmodern kommunikationsteknik, ITV (interaktiv video), datakommunikationm.m.Kommunerna i inland har under en följd av år satsat betydandebelopp ur den kommunala budgeten för att utveckla en godmottagarorganisation. Det finns studiecentra med kontaktpersoner isamtliga inlandskommuner. Dessa studiecentra är utrustade med modernteknik som behövs för att kunna ta emot distansutbildningar från universitetoch högskolor.För att nå ut till inland med högskoleutbildning finns behov avadministrativa centra som kan kartlägga behoven utarbeta former för att bedriva högskoleundervisning med modernteknik sammanställa program och kursutbud anpassat till glesbygdens behov rekvirera föreläsare (från utbildningsanordnare som besitter kompetensavseende relevanta ämneskunskaper och IT-metodik) ge de lokala näringslivet möjlighet till utveckling genom att knytaforskning på högskolenivå till företagens verksamhet.Lapplands kommunalförbund med medlemskommunernaKiruna, , och har en etableradorganisation för högskoleverksamhet. Ett pilotprojekt enligtovan, med som ansvariga,skulle kunna bidra till att öka antalet personer i inlandet somgår vidare till högskolestudier. Det vore helt i linje medsatsningen på höjd utbildningsnivå i hela landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna attstarta ett pilotprojekt för distansutbildning i .
mot · GK02Ub436 · 1996-10-07 00:00:00 — Cytologassistenter är en yrkesgrupp inom hälso- ochsjukvården som bland annat utför mikroskopiskaundersökningar av cellprover som tas vid gynekologiskahälsoundersökningar. utförs fler än 1 miljoncytologiska undersökningar. Vid dessa undersökningardiagnosticeras tusentals förstadier till cancer ilivmoderhalsen så att de kan behandlas.I dag är omkring 250 cytologassistenter yrkesverksamma. Ålderssamman-sättningen inom gruppen är sådan att har fler än hälften uppnåttpensionsåldern. Ingen vårdhögskola bedriver numera utbildning av cytolog-assistenter sedan lade ned utbildningen förra året.Utbildningen är unik med en kombination av medicin, naturvetenskap ochteknik och är dyrbar.Alla berörda instanser är överens om att de gynekologiska hälso-kontrollerna är viktiga och att cytologassistenterna har en betydelsefull rollvid dessa. , och har iolika sammanhang framhållit detta, men ingen har velat ta på sig ansvaret föratt utbildningen vidmakthålls. kommer därför en brist på utbildadecytologassistenter att uppkomma, vilket äventyrar bland annat degynekologiska hälsokontrollerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utbilda cytologassistenter.
mot · GK02Ub437 · 1996-10-07 00:00:00 — är i starkt behov av en generellkompetensförstärkning. Ett viktigt inslag i dessaansträngningar är den nya , som försöksvisintroduceras. Denna skulle kunna ge många arbetslösamöjligheter till nya jobb, men medelstilldelningen har varitproblematisk.Samtidigt disponerar länsarbetsnämnderna stora belopp för utbildning (it.ex. disponerar länsarbetsnämnderna lika mycket pengar somhögskolan i kostar). Dessa medel kan inte disponeras till denreguljära utbildningen, och någon regional samplanering för att optimerautbildningsinsatserna förekommer knappast.Med nuvarande utbildningsbehov är det angeläget att finna vägar attutnyttja samhällets totala utbildningsresurser på ett mera samordnat sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av hur samhälletsresurser bättre skall kunna samordnas för att utveckla de regionalayrkeshögskolorna i enlighet med vad som anförts i motionen.