ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sf610 · 1996-10-07 00:00:00 — Välutbildade invandrare i exportrelaterade företag De senaste decenniernas invandring i har ett starktinslag av välutbildade, erfarna och driftiga individer. Dettakommer till uttryck i invandrarnas utbildningsnivå, som harvisat en markant höjning i jämförelse med , ochsom ligger över det svenska genomsnittet. undersökning (1992) ang. vilka egenskapersom var karakteristiska för flyktingar anlända 1985-89visade uppseendeväckande höga tal vad gäller utbildning avalla flyktingkategorier oberoende av ursprungslandet.Sverige har ingen genomtänkt strategi för hur man tillvaratar denkompetens som kommer till vårt land. På några områden finns regler somutvecklades under och efter , såsom läkar- ochsjuksköterskeyrkena. I andra länder med erfarenhet av invandring i betydligtstörre skala än har man utvecklat modeller för att förhindra attinvandrares kompetens går förlorad. Ett exempel från visar en strategi:Fyra datakunniga immigranter från hade kommit till . Statenskrev en överenskommelse med dotterbolaget till ett amerikanskt dataföretagsom gick ut på följande:Efter den obligatoriska korta språkundervisningen började gruppen attarbeta för bolaget. Ansvarsfördelningen blev att staten åtog sig den ekono-miska förpliktelsen för denna grupp. Företaget ansvarade för att dessa fyraintroducerades och handleddes i verksamheten. Dessutom anordnade före-taget självt kurser i engelska för gruppen.Företaget tog emot gruppen 1990 och vid ett besök visade det sig attgruppen mycket väl lärt sig hela företaget och de hade dessutom utvecklat ettspeciellt dataprogram som det franska försvaret var mycket intresserat av.Företaget övertog också det ekonomiska ansvaret för dessa fyra.Under de två åren hade det uppstått andra, mer sociala problem somföretaget hade kunnat hjälpa gruppen att lösa.Varje land måste skapa strategier utifrån sina egna villkor. Men det vikti-gaste villkoret måste vara viljan att åstadkomma förutsättningar som bådegagnar samhället och den enskilde individen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en medveten strategi arbetas fram som innebär attspecialutbildade invandrare får kontakt med passande företag.
mot · GK02Sf612 · 1996-10-07 00:00:00 — Nästan hälften av alla flyktingar som kommit till vårt landoch flyttat ut i kommunerna är barn och ungdomar under 18år. Tillsammans med en rad andra länder har också Sverigeskrivit på en som reglerar barns rättigheteroavsett status och nationalitet. Det innebär en radförpliktelser. Konventionens tillämpning när det gäller barnsom sökt eller erhållit flyktingstatus kan sammanfattas påföljande sätt: Dessa barn ska ha samma rättigheter ochförmåner som svenska barn. Flyktingbarn är i första handbarn, i andra hand flyktingar.Det speciella med flyktingbarnen är att de blivit uppryckta ur sitt socialasammanhang. De flesta har också andra trauma, fysiska och psykiska, i sinhistoria. Många har farit illa före eller under flykten. För en del harsituationen förvärrats i . Oavsett bakgrund ochskälen till flykten är de alla offer för vuxenvärldens manipulationer.Barn som kommunplaceras utan uppehållstillstånd har erfarenhetsmässigtockså stora behov, psykosociala skäl ligger ofta bakom denna placering. Detkan vara svårigheter för barnen att klara förläggningsmiljön, psykiska besvärhos föräldrarna, förlust av familjemedlemmar med behov av stöd frånanhöriga etc.I har frivilligorganisationerna spelat en stor roll när det gäller attnåut till barn och ungdomar. När det gäller myndigheter är det sämre ställt.Barnets bästa ska komma i främsta rummet när det gäller åtgärder, vare sigde vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolareller administrativa myndigheter eller lagstiftande organ.Alla asylutredningar ska göras individuellt, som lagen föreskriver, på etttidigt stadium i samarbete med . Socialtjänstlagens bestämmel-ser om ansvar för alla som vistas i kommunen ska tillämpasäven på asylsökande barn, med eller utan familj. Hänsyn ska tas till mödrarmed små barn och till gravida kvinnor. Sådana omständigheter bör betraktassom synnerliga humanitära skäl. Ensamkommande flyktingbarn bör oavsettuppehållstillstånd erbjudas samma skydd, bistånd och vård som bofasta barn.De behöver insatser från landstingen i samverkan med kommunerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att asylhantering bör baseras på varje individ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvar för asylsökande och flyktingar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stor hänsyn bör tas till små barns och gravida kvinnorsmöjlighet till asyl,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ensamma flyktingbarn bör ha samma rätt till skydd, vård ochbistånd som bofasta barn.
mot · GK02Sf614 · 1996-10-07 00:00:00 — Program för de invandrare som vill återvända till sitt ursprungsland Återvandring är en självklar rättighet för alla dem som fåttpermanenta tillstånd att bo i . För dem som frivilligtvill återvandra bör det finnas möjligheter att få ekonomisktstöd från samhället för att återvända till hemlandet. Ettprogram för återvändande bör tas fram av regeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla former för att stödja dem som vill återvända till sittursprungsland,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera till att ett återvändarprogram tas fram av regeringen.
mot · GK02Sf616 · 1996-10-07 00:00:00 — Avgifter för svenskt medborgarskap De avgifter som staten tar ut för utländska medborgaresansökan om svenskt medborgarskap varierar av olika skäl. Iett fall synes avgiftsskillnaden svår att motivera. Föradoptivbarn yngre än och som är barn till svenskmedborgare utgår ingen kostnad. För dem som är mellan tolvoch är avgiften 1 500 kronor.Vägledande för gällande ordning är att avgift tas ut för att få en ansökanprövad. Om barnet bestämmer sig för att bli svensk medborgare så tordehan/hon ha rätt till detta. Är barnet kan föräldrarna självabesluta i medborgarskapsfrågan. När barnet är äldre än , sker beslutetefter samtycke från barnets sida. Beslut om uppehållstillstånd och andranödvändiga beslut som krävs för att ett adoptivbarn skall få stanna i Sverigefattas redan i samband med att adoption medges. För adoptivbarn som ärmellan tolv och är det emellertid inte fråga om en prövning i egentligmening. Därför bör det inte heller utgå en avgift. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra ansökan om svenskt medborgarskap för adoptivbarnmellan tolv och avgiftsfri.
mot · GK02Sf617 · 1996-10-07 00:00:00 — Biståndsarbetare i ideella organisationer Motionen delad mellan flera utskottDet finns ca 300 ideella organisationer som på olika sätt ärengagerade i biståndsfrågor. Dessa organisationer har ca1.000 svenskar utsända utomlands för att arbeta medbiståndsfrågor.I och med att folkbokföringslagen ändrades 1991 kan inte en person somarbetar och bor utomlands längre vara folkbokförd i . Folkbok-föringslagen hade tidigare ett undantag i § 27 om att svensk missionär ellerpräst, som var anställd i utlandet, och make eller barn kundefortsätta att vara folkbokförda i . Förändringen har fått till följd attenskilda biståndsarbetare räknas som emigranter de arbetar medbistånd i . Detta innebär till exempel att biståndsarbetare som vistasutomlands mister barnbidraget för sina barn och inte fårtillgodoräkna sig tid för folkpension. Undantaget borde förlängas för att bättre stämma överens med de kontraktstider som oftasttillämpas. Nämligen med förlängning.Enligt kommunalskattelagen ska biståndsarbetare som arbetar utomlandsbevisa att de tillhör en grupp som inte behöver betala skatt i tjänstgörings-landet för att kunna bli befriade från att betala skatt i på inkomst somintjänats under utlandsvistelsen.Detta förfaringssätt är administrativt betungande och det är svårt att slutaavtal eller utverka intyg från myndigheter utomlands som anger att bistånds-arbetare är undantagna från skattskyldighet. Dessutom ligger det i sakensnatur att svenska organisationer egentligen inte ska sätta sig i beroende-ställning till verksamhetslandets myndigheter.Volontärbidrag utgår från staten med per helårsarbetare.Detta belopp skall täcka alla kostnader för förberedelser och utbildning införutresa samt bostad, lön, skolavgifter för medföljande barn m.m. Det innebäratt den enskilde inte kan få någon hög lön. Volontärbidraget förutsätter attskattebefrielse uppnås.I programländerna finns proceduravtal som reglerar skattebefrielse iverksamhetslandet för konsultföretag och konsulter som SIDA har kontraktmed. har proceduravtal med 19 länder. Det skulle på ett enkelt sättklara av skattebefrielse i om även ideella organisationersbiståndsarbetare kunde omfattas av dessa avtal. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behålla barnbidrag och andra sociala förmåner i ställetför ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även ideella organisationers biståndsarbetare bör omfattas avproceduravtalen med andra länder.1
mot · GK02Sf619 · 1996-10-07 00:00:00 — Det händer allt oftare att personer som inte är svenskamedborgare döms att avtjäna fängelsestraff och dessutomdöms till utvisning ur landet. fängelsestraffetavtjänas påförs ytterligare domar avseende fängelsestraff förtillkommande förseelser.Den ursprungliga strafftiden tillsammans med strafftiden med anledningav de tillkommande förseelserna blir då så lång att tiden för utvisnings-beslutets verkställning förverkats. Detta innebär att den dömde efter avtjänatsammanlagt fängelsestraff kan fortsätta att fritt vistas i landet.Ovanstående förhållande kan inte ha varit avsikten med domar tillutvisning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvisningsbeslut verkställs efter det att de sammanlagdafängelsestraffen avtjänats.
mot · GK02Sf621 · 1996-10-07 00:00:00 — kommun har till följd av de senaste årensomfattande flyktingmottagande fått påtagligt ökadekostnader. Inledningsvis täcks merparten av kostnadernagenom det statliga schablonbidraget, men den dagschablonbidraget är förbrukat, kvarstår ofinansieradekostnader av betydande omfattning.Sammanfattningsvis kan konstateras att befolkning ökademed drygt 1 300 invånare 1994 och 600 invånare 1995 som en direkt följd avdet svenska flyktingmottagandet. uppgår de utländska medborgarnasantal till 4 100. Detta är av kommunens invånarantal.Ett bidragande problem i sammanhanget är att denna stora inflyttning harskett så snabbt, under endast några få års tid, så att arbetsmarknad ochkommunal infrastruktur inte har haft någon möjlighet att absorbera ochintegrera dessa personer.De kommunalt finansierade socialbidragen låg 1990 på 22,4 miljonerkronor och hade till 1994 stigit till . förväntasde kommunalt finansierade socialbidragen stiga med ca 35 miljoner kronoroch med ytterligare på grund av att detstatliga schablonbidraget för flyktingar då har upphört.Detta innebär att för de nya invånarna kommer få enkommunalt finansierad socialbudget , eller enmerkostnad som är närmare så hög som den var 1994.Orimligt lastaLandskronaborna för statligflyktingpolitikDet är fullkomligt orimligt att denna kostnad, som hänför sigtill en generös statlig flyktingpolitik, skall lastas invånarna ien kommun som Landskrona.Kommunen är tyngd av förlusten av skatteutjämnings-bidraget, och det nya skatteutjämningssystemet kommer inte att kompenseramerkostnaderna för utomnordiska medborgare inom barnomsorg, gymnasie-skola och vuxenutbildning. För del beräknas deökade kostnaderna för barn- och utbildningsförvaltningen uppgå till ca 19,7miljoner kronor och under 1997.Staten måste ta sitt ansvarVi måste inse att det nu är hög tid för en omfördelning av detekonomiska ansvaret för den gemensamma flyktingpolitiken.Den måste utformas så att så länge flyktingarna är beroendeav samhället för sitt uppehälle, så måste också hela detsvenska skattekollektivet bära denna kostnad. En enskildkommuns invånare skall inte ensamma tvingas bära dessakostnader över sin socialbudget, eftersom kommunen intehar haft någon möjlighet att kunna påverka inflyttningen avsekundärflyktingar. Belastningen är dessutom mycket ojämnmellan olika kommuner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring avsocialtjänstlagen innebärande en förlängning av det statliga schablonbidrageti enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sf623 · 1996-10-07 00:00:00 — Antalet invandrare i uppgick /95till 1,6 miljoner, varav ca 920 000 utrikes födda. Ca 700 000invandrare är alltså så kallade andragenerationsinvandrare.537 000 invandrare är utländska medborgare medan restenhar fått svenskt medborgarskap. Av de 920 000 som ärutrikes födda kommer ungefär en tredjedel från , entredjedel från övriga och en tredjedel från länderutom Europa.Invandrarnas möjlighet att försörja sig genom eget arbete har kraftigtförsämrats . De som invandrade under sjuttiotaleteller tidigare var i huvudsak arbetskraftsinvandrare. De rekryterades hit avföretag som behövde arbetskraft. Rekryteringsbasen utgjordes huvudsakligenav personer från , dåvarande , och Grekland.De som kom hit fick arbete utan att det ställdes några störrekrav på kunskaper i svenska. Även , när efterfrågan påarbetskraft fortfarande var stor fick många invandrare arbete, trots bristandekunskaper i svenska språket. Många, framför allt kvinnor, hänvisades tillfysiskt krävande arbeten, som t.ex. städning. De drabbades i många fall avförslitningsskador, eksem och andra arbetsskador. står dessa kvinnorutanför arbetsmarknaden och har beviljats förtidspension. Många av dem harfortfarande mycket dåliga kunskaper i svenska. Det gör dem isolerade och dehar betydligt svårare att få sina behov tillgodosedda när de söker stöd ochhjälp i sjukvården, äldreomsorgen och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna 1. vad i motionenanförts om vissa invandrarkvinnors utsatta situation när de söker samhälletsstöd och hjälp.
mot · GK02Sf626 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi bedömer att kostnaderna för invandring under kommandebudgetår blir något lägre än vad regeringen beräknar. Motden bakgrunden anslår vi för utgiftsområde 8 anslag A 2Mottagande av asylsökande och föranslag B 5 Kommunersättningar vid flyktingmottagande1 090,6 miljoner kronor.Vad gäller kriminalvårdens kostnader för utlandstransporter, ett anslags-område som i årets budgetproposition överförts från utgiftsområde 4anslag D 1 Kriminalvården, till utgiftsområde 8 anslag A 6 , men som står till kriminalvårdens förfogande, föreslår vien minskning av anslaget med 21 miljoner kronor.En anslagsminskning enligt vårt förslag är möjlig genom effektiviseringaroch rationaliseringar. Vad som ligger närmast till hands är att se över vilkaändringar som kan göras i valet av olika transportalternativ, liksom att seöver rutinerna med medföljande personal. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att för beslutar anslå förutgiftsområde 8 anslag A 2 Mottagande av asylsökande i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att för beslutar anslå 1 090,6 miljoner kronorför utgiftsområde 8 Anslag B 5 Kommunersättningar vid flyktingmottagandei enlighet med vad som anförts i motionen,3. att för beslutar anslå förutgiftsområde 8 anslag A 6 Utresor för avvisade och utvisade i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GK02Sf627 · 1996-10-07 00:00:00 — Invandrare och flyktingarAnslagRegeringensförslagAnslagsföränd-ringA MigrationspolitikA 1. Statens invandrarverk506 603A 2. Mottagande av asylsökande922 000300 000A 3. Migrationspolitiska åtgärder311 319A 4. Utlänningsnämnden66 675A 5. Rättshjälp i utlänningsärenden64 240A 6. Utresor för avvisade och utvisade130 000B Invandrares integrationB 1. Särskilda insatser i invandrartätaområden125 000B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasism m.m.20 000B 3. Ombudsmannen mot etniskdiskriminering4 790B 4. Åtgärder för invandrare39 964B 5. Kommunersättningar vidflyktingmottagande1 160 591450 000B 6. Hemutrustningslån101 906TOTAL3 453 088750 000Vänsterpartiets förslagVi anser att ramen för utgiftsområde 8 måste ökas med 750miljoner kronor. Här av skall föras tillanslag Mottagande av asylsökande och 450 miljoner kronortill anslag Kommunersättningar vid flyktingmottagande.Mottagande av asylsökandeRegeringens asylpolitik har lett till att - efter en topp 1992med 84 000 asylsökande - antalet halverats iförhållande till det närmast föregående och 1996 liggerinströmningstakten på ca 5 000 personer räknat på årsbasis.Inte i något annat land i EU har antalet asylsökande minskatså starkt.Orsakerna till denna utveckling är flera, men en central roll spelas avviseringspolitiken, som används för att hindra människor att fly. De som trotsallt lyckas ta sig till möts av de svenska invandringsmyndigheternasovilja att korrekt tillämpa utlänningslagens regler om asyl och rätt till skydd.Vänsterpartiet motsätter sig att asylrätten - artikel 14 i FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna - sätts ur kraft.Kostnaderna för mottagandet av asylsökande minskar av de nämndaorsakerna dramatiskt. Detta får visserligen positiva effekter för budgetsaldot,men på bekostnad av solidariteten och försvaret av de mänskliga rättig-heterna. står fast vid sin bedömning att bespa-ringarna på detta område är så stora att de går ut över en korrekt rättstillämp-ning.Regeringen har ingått en överenskommelse med sjukvårdshuvudmännenom hälso- och sjukvård för asylsökande. Den innebär i korthet att vuxnaasylsökande får akut tand- och sjukvård och sådan vård som inte kan anstå. Idetta ingår inte förebyggande mödravård vid graviditet. Detta måsteinnefattas i överenskommelsen.Kommunersättningar för flyktingmottagandeErsättningarna till kommunerna för flyktingmottagandegäller i många fall - med hänsyn till arbetsmarknadsläget -inte en tillräckligt för att de som mottagitsskall ha uppnått självförsörjning. De kommer då att hänvisastill socialhjälp. anser detta vara i principfelaktigt och menar att staten måste svara för dessa kostnaderoch att lösningen inte får vara socialhjälp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande förändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarenligt följande uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 2. Mottagande av asylsökande922 000300 000B 5. Kommunersättningar vidflyktingmottagande1 160 591450 000Summa för utgiftsområdet3 453 088750 000
mot · GK02Sf628 · 1996-10-07 00:00:00 — Flyktingbarns rätt till sjukvård tar i första hand emot flyktingar som på egen handsökt sig till och som söker asyl efter ankomsten. Deasylsökande placeras vanligtvis på en av Invandrarverketsförläggningar . Väntetiden påförläggningen blir ofta lång. I praktiken har flyktingarnatillgång till förläggningssjukvården som till huvudsakinriktar sig till somatiska sjukdomar.Det är vanligt att flyktingbarn som anländer till under lång tiddessförinnan inte har kunnat få kvalificerad hjälp för skador och sjukdomar ihemlandet. Krig och förföljelse har hindrat många från att söka hjälp. Mångaflyktingbarn har därför ett stort behov av sjukvård.Många barn lider av kroniska sjukdomar och funktionshinder. Emellertidhandlar ohälsa hos flyktingbarn främst om psykosociala problem som hängersamman med traumatiska upplevelser i hemlandet. Hälso- och sjukvården förasylsökande fungerar i stort men det finns brister, inte minst vad gällerbarnens situation. Det är anmärkningsvärt att endast ett litet antal sjukvårds-enheter försöker identifiera flyktingbarn som har haft traumatiska upplevel-ser. Viktigt är att erbjuda dessa barn stöd och i utvalda fall barnpsykiatriskbehandling så snart som möjligt.Endast ett litet antal enheter rapporterar något regelbundet samarbetemed barnpsykiatrisk expertis. Det är angeläget att sjukvårdsteamet påförläggningarna kan göra den första bedömningen, men där det behövsremittera till specialistvård. Det förefaller som om rutinerna för detta är branär det gäller somatiska sjukdomar medan kompetensen och resurserna förhandläggning av psykiska och psykosomatiska problem varierar stort runt omi landet.Vad som behövs är en annan syn på flyktingbarns hälsa.Personalen på förläggningarna i hela landet bör ha lika möjligheter att hämtaupp specialistkunskapen som finns inom barnpsykiatrin, samt möjlighet tillhandläggning, för att se till helheten beträffande flyktingbarnens hälsa.Med minskade resurser för landstingen och högre belastning förpersonalen innebär det att flyktingbarn med psykiska besvär inte får tillräck-lig vård. Jag tycker därför att det är angeläget att undersöka möjligheten attpersonalen i regi får större möjligheter att samarbeta medden psykiatriska vården inom respektive landsting, vilket kan innebära atttraumatiska upplevelser hos flyktingbarn kan uppmärksammas och därmed fåhjälp att bearbetas i ett tidigt skede tillsammans med personer medkunskaper inom kristerapin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyktingbarns rätt till sjukvård.
mot · GK02Sf629 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av reglerna för visering När vi svenskar ska resa utomlands som turister irriteras viibland över den byråkrati och den svårighet som uppstår dåvi söker visum till vissa länder.De flesta kan inte tänka sig att det kan vara samma sak närmänniskor i en del länder söker turistvisum till Sverige.De som lever i ett land som till exempel har mycket storaproblem att få ett turistvisum till , även om de efter svenskaförhållanden har en mycket god ekonomi och ett bra arbete. Det har hänt attnär ett avslag har överklagats till så har avslaget motiveratsmed att "sådana där kan ju stanna". Det har även inträffat att visumansökanförsvunnit så att en resa hotats av att bli inställd.Det råder knappast någon tvekan om att viseringspraxis iförhållande till medborgare i vissa stater är mer restriktiv än vad som kananses önskvärt. Det är vår bestämda uppfattning att förändring mot engenerösare viseringspraxis måste ske utan dröjsmål. Det gäller framför allt ifråga om släktbesök.Vi vet inte hur många sådana här fall det kan finnas, men anser att det ärviktigt att vi beter oss på ett värdigt sätt mot människor från alla länder somvill komma hit som turister. Det finns därför all anledning att göra en översynav de regler och föreskrifter som styr beviljande avturistvisum till vårt land. Regelverket måste vara så tydligt att ingen nekasturistvisum på grund av godtycke. Det får inte heller vara så att ettgodkännande av en visumansökan ska bero på vilken tjänsteman somhandlägger ärendet.Vi anser att bör arbeta för det övergripande målet att skapa en såstor frihet för rörelser över gränserna som möjligt. Detta bör genomsyraSveriges agerande i alla sammanhang där frågor om viseringspolitikbehandlas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om restriktiva viseringspolitik och om behovet av enöversyn av berörda myndigheters tillämpning av gällande bestämmelser.