mot · GK02Jo768 · 1996-10-07 00:00:00 — Varje gång en familj kokar middag på kärnkraftselproduceras lika mycket plutonium som förslår att ta livet avfamiljen. - dödens gudKärnfysikprofessorn och nobelpristagaren en helomvändning ang kärnkraften, när han arbetade iUSA. Kärnkraftens radioaktiva avfall med bl.a. plutoniummenade han var dödens gift. Fullt riktigt står Pluto fördödens gud. , en miljondels, gram plutoniumär dödande om det och sätter sig i lungan. Detta giftproduceras - år ut och år in i kärnkraftsreaktorn.Tala om dödlig tillväxt!LivshotetFarorna med kärnavfallet och avfallslagringen kan i principinte värderas. Trots förvaringens faror med läckage, attentat,materialets utnyttjande som framtida terrorvapen m.m. ochförvar under ofattbara tidsrymder, upplever vi dessa riskersom icke jämförbara med den potentiella kärnkraftsolyckansom kan ske i . För oss miljöpartister är det heltobegripligt hur någon politiker kan ta ansvar för att drivakärnkraftverken vidare. Ozonhål, växthuseffekt - de ärglobala problem som alla nationer skall ta ansvar för. Men ensvensk kärnkraftsolycka är enbart de svenska Ja-politikernasansvar. Hur kan man någonsin ta det ansvaret bara för atttillfredsställa den här generationens krav på bekvämlighetoch standard? Eller när upplyser , , om att en 15 grams urankutsom 220 (Becquerel) har ökat aktiviteten, när denförbrukats i reaktorn till 750 miljarder Bq, och kallas föranvänt kärnbränsle? Det låter så oskyldigt. I själva verket ärdet använda kärnbränslet mer än 3 miljoner gånger såradioaktivt än tidigare.KräftgångUnder kärnkraftens långa inledningsskede 1940-1960 fannsinget avfallsproblem. Utåt existerade inget avfall. Avfalletvar eftertraktat och hemligstämplat militärmateriel. Detexisterade knappast några avfallsproblem före RachelCarsons "Tyst vår". Ett forskningsprojekt startades somuppgavs visa hur avfallsfrågan skulle lösas, men bl a i USAfanns ett antal forskare som var kritiska och visade att denpåstådda lösningen var ett önsketänkande.Kärnkraftsintressenterna startade då ett nytt projekt somvisade en annan och absolut säker metod att ta hand omavfallet. När denna kritiserats ihjäl kom ett nytt förslag somrönte samma öde. Så har kräftgången fortsatt - även iSverige.Euforin över kärnkraften då man talade om själv-försörjning med uranbrytning, tungvattenreaktorer och upparbetning, var ettkärnvapenprogram under förklädnad. I i norra en plutoniumfabrik. Denna idé gavs upp först i slutet av 60-talet.Med anledning av uppslag om att kan montera enatombomb, påminns man osökt om att den svenska kärnkraften var justämnad för att ta fram en blågul svensk atombomb. 1959 sa nej efteren hård kamp av de socialdemokratiska kvinnorna och , men kärnkraften byggdes ut. planerades 24reaktorer enligt AKA-utredningen.Sprickfria berg finns inteDet fanns - 1970-och - då man talade omatt förvara högaktivt kärnavfall i sprickfria berg på 500meters djup. Men sprickfria berg finns inte. ,forskare vid , presenterade 1994 endoktorsavhandling om sprickbildningar, grottor ochjordskalv i jordens inre, som visar att det inte existerarsprickfria berg och/eller kan ges någon garanti för attsprickor inte skall uppstå under den oerhört långa tid som ettslutförvar av kärnavfall kräver.En ännu färskare doktorsavhandling, en kartläggning av berggrunden,presenterades av , , den 20 februari 1996.Doktorsavhandlingen visar på nya metoder att hitta sprickor, ett genombrott iforskningen. har satsat av egna medel för attkunna agera som fristående forskare.NIMBY-syndromet: not inmy backyardDet är märkligt att det är så många som vill fortsätta drivakärnkraften och uttalar sig om att vi inte kan klara oss utankärnkraft. Ingen har uttalat att den vill ta hand omkärnavfallet. Alla tycks lida av NIMBY-syndromet, dvs notin my backyard - inte på min bakgård. Ingen har kunnatpresentera en lösning under dessa dryga som manforskat på området, inte heller har någonmiljökonsekvensbeskrivning, MKB, för världens farligastegift tagits fram i hela världen. Det verkar med andra ord varaett hopplöst fall. Ett dyrt experiment för människa och miljö!Inköp från utlandet ochutländskt kärnavfallSamtidigt vet vi att PreussenElektra och franska kraftbolaget,, köper in sig mer och mer i svensk kraftproduktion. Defår därmed också andel i kärnavfallslagren och hotet omförvar i ökar. EU är en gemensam marknad. Dettahar tagits upp i EU-sammanhang, ochMiljöpartiet har låtit göra en utredning om kärnavfallet frånt.ex. kan destineras till . Svaret är ja.Kärntekniklagen garanterar inte att slipper utländskt avfall.Tvärtom. Runt årskiftet 94/95 godkändes ett avtal om att utöka lagring avutländskt kärnavfall vid Studsvik "av synnerliga skäl", i enlighet medkärntekniklagen. Det finns i praktiken inget reellt förbud mot slutförvar avutländskt kärnavfall!Miljöpartiet de gröna kräver ett totalförbud mot utländskt kärnavfall och attdetta förbud skrivs in i kärntekniklagen, annars är risken stor att Sverigetvingas ta emot kärnavfall från EU eller att det ändå kan bli verklighet p g akommersiella orsaker. Vi ifrågasätter starkt Studsvik AB:s tillstånd att föra inytterligare kärnbränsle för slutförvar. Det kortsiktiga kommersiella intressetskymmer det långsiktiga säkerhetstänkandet.Processing av utländskarestprodukter m m iVästeråsDet allra senaste på den kommersiella fronten är att ansökt om att utöka sitt tillstånd i för attbörja processa utländska restprodukter. 1985 förbjödkoncessionsnämnden en liknande ansökan, då det gälldeprocessing av utländska restprodukter iuranåtervinningsanläggningen i kan man återfinna plutonium 239 och 240 samt kobolt 60 på tippen iSkövde efter tidigare synder från hantering vid . Askanfrån Studsvik skickas inte tillbaka till utan till RMA förvidarebehandling. Företaget har processat uran som härstammar frånSiemens.ABB Atom har tillstånd att deponera uran på tippen i Västeråsårligen. I den nya ansökan talas det om special-deponi motsvarande uran. Det rimmar dåligt med att det blir 41 kgfrån en produktion av medan den sökta produktionen skall ligga på600 kg avfallshantering.Det råder olika uppfattningar angående definitionen på kärnavfall och hurlagen skall tolkas, speciellt när det gäller friklassning av lakrester. Det ärdärför kärnavfall har undantagits frånsafeguardkontroll och från kärntekniklagens tillämpningar. Man kringgårlagen och benämner det som något annat.Hela tiden adderas dessa mängder av kärnavfall till dem som deponeratstidigare och det kan resultera i att man höjer gränsvärdet för alfastrålning föratt anpassa den tillåtna strålningen till verkligheten.Höganrikat bränsle som kananvändas till kärnvapenDen beslutade regeringen och dåvarandemiljöminister att föra ut 64 bränsleelementfrån forskningsreaktorn i , s k MTR - Reactor Fuel - som lagrats vid Studsvik sedan1986. MTR-bränslet är höganrikat bränsle av USA-ursprungmed en anrikningsgrad av . Detta är kärnvapenmaterial,som ska återbördas till enligt avtal, men amerikanernaprotesterar för de har inget slutförvar byggt för ändamålet.I flera veckor seglade den båt, som inte var ämnad för transport avmiljöfarligt avfall, ute på i höststormarna som en "Flygandeholländare". Sedan tvingades i Sydcarolina ta emot avfalletunder militärt vapentvång. MTR-bränslet är fortfarande ettproblem för Studsvik och det är omöjligt för oss i att lagra det. Detmåste föras tillbaka snarast.Samma sak gäller Studsviks användning av LEU-bränslet som har upp till20 % uran 235. Hur eller var det skall mellanlagras är inte uttalat. Blir det iCLAB? Jämfört med kärnbränslet i våra reaktorer har detta bränsle en höghalt av radioaktivt uran, mot det "normala" kärnbränslet på uran 235.Svenskt kärnavfall iEnglandOKG har skickat svenskt använt kärnbränsle tillSellafield. Det har förvarats utomhus i "boxar" i närheten av havet med dess salt och klorider, somgivetvis påverkat "boxarnas" material. Det blir ordentligasvårigheter att ta hand om detta och återsända det i befintligtskick, om så krävs, eftersom man inte vet om bränslestavarnaär skadade eller ej. Enligt ursprungligt avtal med BNFL skallkärnavfallet upparbetas och plutoniet samt uranet därefterskickas tillbaka till . Halva upparbetningen är redanbetald av OKG. Men om bränslet skall återtransporterasoupparbetat, måste det först konditioneras. har,enligt avtalet, ingen rätt att ta hem det i detta skick. I så fallblir det en förhandlingsfråga och BNFL kan kräva fullekonomisk kompensation för konditionering, transport m m.En ny avfallskonvention diskuteras inom , varvid även använtkärnbränsle skall ingå - en konvention som rör avfall och använt kärnbränsle.Det finns många frågetecken kring använt kärnbränsle, dessomhändertagande, ursprung och slutdestination. skall varje land ta handom sitt eget avfall, men hur rimmar det med det uppkomna läget i ?I har vi övergått till direktförvaring i stället för upparbetning och vihar tidigare förhandlat bort vår del i genom att överlåta dettill och i gengäld ta hand om MOX-bränsle därifrån. Entriangelaffär mellan , och . Frågan är sålunda omkärnavfallet skall tas hem eller om skall omförhandla avtalet medBNFL.Capture of regulator -förhållandet mellanmyndighet ochkärnkraftsägareRiksrevisionsverket, RRV, varnar för risken "Capture ofregulator". Rågången mellan reaktorinnehavare ochtillsynsmyndighet är en grundbult i det svenska systemet föratt hantera kärnavfallet. I RRV 1995:22 Producentansvar ochstatlig tillsyn tar verket upp hur detta kan undvikas bl agenom att* tydliggöra att myndigheten måste upprätthålla förtroendetsom oberoende instans,* göra personalen medveten om riskerna med ett för närasamarbete med tillsynsobjektet. Det gäller även medvetenhetom de attityder och värderingar som styr myndighetensarbete,* planera för rotation av personalen efter ,* skydda säkerhetsmyndigheten från otillbörlig påverkan t exgenom att inte ge myndigheten uppgifter som ökar risken försammanblandning med tillsynsobjektet eller som gör detsvårare att behålla distans och oberoende. Det gäller ävenmyndigheternas löpande arbete, t ex att inte göra sigberoende av informationsmaterial, undersökningsdata,samåkning eller annat stöd från tillsynsobjektet.Vid informationsmöten för allmänheten runt om i landetinför ev. förstudier har myndigheterna SKI och SSI upplevtsvara i sällskap med SKB, varför lokalbefolkningen intekunnat göra skillnad på dem utan trott att de olikatjänstemännen haft samma roll och stått för samma åsikter.SKB:s processNär SKB, , försökt fåplatser för att studera lämpligheten av ett slutförvar, så utgårde inte från vetenskapligt baserade översiktsstudier utan frånom de lokala politikerna är välvilligt inställda till förstudien.SKB har lockat med arbetstillfällen, kompetenshöjning tillbygden, framtida turistmål m m. I och med attKärnavfallsfonden bildades, verkar det som ommyndigheterna SKI och SSI fallit in i samma anda och medalla medel försöker konkurrera med SKB.Den 27 februari 1996 skickade SSI och SKI en ansökan om medel tillKärnavfallsfonden, där de uttrycker följande: "Erfarenheterna avförstudiearbetet visar att det finns en uppenbar risk för att misstroende frånallmänheten gör att ingen slutförvarsplats kan identifieras med nuvarandestrategi. De samhällsekonomiska konsekvenserna av ett sådant misslyckandeskulle bli enorma. Myndighetsinformationen är ett oundgängligt medel att gestadga åt platsvalsprocessen. "Vilka samhällsekonomiska konsekvenser talar de om? Har de tänkt sig attden s.k. objektiva informationen från myndigheterna skulle göra att kommun-invånarna accepterar, efter övertalning, något som SKB misslyckats med?Miljöpartiet och många andra instanser som exempelvis KASAM ärmycket kritiska till SKB:s tillvägagångssätt och menar att platsvalsprocessenmåste utgå från vetenskapligt baserade översiktsstudier och bedrivas på ettannat sätt. Det finns än så länge ingen godkänd metod att förvara kärnavfalletpå, så frågan är också: Vad söker man efter?Märklig SKI-ansökanAlla medel tycks vara tillåtna. T.ex. SKI:s ansökan om medelur Kärnavfallsfonden, där de uttrycker följande:- Allmänheten har berättigade krav på att få allsidig information från sinkommun. Det är därför olyckligt om kommunerna i sin informations-verksamhet blir hänvisade till att i stor utsträckning förlita sig på stöd frånSKB. Även om SKB har ambitionen att på ett sakligt och objektivt sättinformera, så är SKB:s information en partsinlaga. Det finns ettstort behov av stöd och objektiv information från de centrala myndigheternaSKI och SSI.- Erfarenheterna av förstudiearbetet visar att det finns en uppenbarrisk för att misstroende från allmänheten gör att ingen slutförvarsplats kanidentifieras med nuvarande strategi. De samhällsekonomiska konsekvensernaav ett sådant misslyckande skulle bli enorma. Myndighetsinformationen är ettoundgängligt medel att ge stadga åt platsvalsprocessen.Frågan återstår; är det meningen att plats skall finnas tillvilket pris som helst? Är strategin eller sakliga skälviktigast?KärnavfallsfondAllvarliga kärnkraftsolyckor kan när som helst framtvinga entidigare avveckling. Ett slutförvar för kärnkraftsavfall kräverförst en hög kostnad för etableringen av själva anläggningen,vilken är tämligen oberoende av mängden avfall. Därefterkommer en rörlig kostnad för varje ton avfall som skallförvaras. Därför är det motiverat, att så snabbt som möjligtbygga upp ett kapital som möjliggör direktfinansiering avhela den fasta och rörliga kostnaden för etablerandet av ettslutförvar för det producerade avfallet jämtekostnaderna för kärnkraftverkens rivning. Man utgår ifrån attfonderade medel kommer att förräntas med en positivrealränta, vilket inte är moraliskt acceptabelt.För att garantera att det kommer att finnas fonderade medel anser vi attägarna till kärnkraftsbolagen skall lämna fullgoda säkerheter för de fortsattaförpliktelserna mot staten. Vi föreslår vidare att avgiften för kärnkraftensavfall skall tredubblas, och därmed höjas till en rimlig nivå, närmare 6öre/kWh levererad effekt från landets kärnkraftverk. Vidare föreslår vi attSKI och instrueras att alla kalkyler föromhändertagandet av kärnkraftens avfall skall baseras på kalkylränta noll.Miljöpartiet de gröna har i tidigare motioner lagt yrkanden som haranknytning till följande punkter:* att kraftigt understryka att avklingningen av det högaktivakärnavfallet förringas av SKB vid information tillallmänheten* att låg- och medelaktivt avfall måste placeras ilandbaserade lager skilt från ekosystemet, inte som iForsmarkslagret, SFR* att kräva MKB för de långsiktiga effekterna av SFR;vatten strömmar in efter tillslutning* att avbryta förstudierna i * att utveckla en demokratisk process och praktisera den vidall kärnteknisk verksamhet* att göra MKB vid ett tidigt stadium av lokaliseringsarbetet* att kräva vetorätten tillbaka* att p g a att ingen godkänd lösning på slutförvar finns såmåste produktionen av kärnavfall minimeras* att totalt förbud av import av kärnbränsle, mellanlagringinförs* att en översyn av all kärnteknisk hantering; friklassningm.m. genomförs* att kritiken mot SKB från KASAM, RRV, högskolor m.fl.tas på allvar* att kritiken mot FUD-92 och -95 hörsammas* att möjlighet för lokalbefolkningen att få ersättning föroberoende expertis införs* att Studsvik stoppas, p g a avsaknad avmiljökonsekvensbeskrivning för verksamheten* att R2 vid Studsvik avvecklas* att plan för rivning av R2 upprättas* att HEU-bränslets förvar löses* att LEU-bränslets förvar löses* att kritiken mot inkapslingen av kärnavfall tas på allvar* att redovisning om nordiskt kärntekniskt avfall skyndas på* att krav på skrotningsspecifikation på kärnkraftverk ställs* att Ågestareaktorn definitivt avvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kärnavfall,2. att beslutar att införa en tredubbling av avgiften för kärnavfall,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa totalt stopp för slutförvaring av utländskt kärnbränsle iSverige,4. att hos regeringen begär förslag till lagtext om kärnavfall somtydliggör att även aska från processing m.m. räknas till denna kategori,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skärpa kärntekniklagen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om platsvalsprocessen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kritiken mot SKB, SSI och SKI.