mot · GK02Sf241 · 1996-10-07 00:00:00 — Generell välfärdArbete är grunden för all välfärd. Om allt fler människor stårutanför arbetsmarknaden hotas hela vårtvälfärdssystem. Vi får svårare att upprätthålla en bra nivå påkommunernas och landstingens verksamhet. Vi får problemmed att finansiera våra socialförsäkringar och bidragssystem.Massarbetslösheten är det största hotet mot välfärden.Välfärdens grundpelare är full sysselsättning, en stor offentlig sektor ochstarka och sammanhållna fackföreningar. vittrar dessa grundpelaresönder. I en svag ekonomi med hög arbetslöshet minskar utrymmet för kom-munerna och framför allt kvinnornas möjligheter till ekonomiskt oberoendehotas. De fackliga organisationernas förhandlingsstyrka undermineras. Olikalöntagargrupper ställs mot varandra. Segregationen i samhället tilltar. Viupplever hur samhällsservicen blir allt mer knapphändig och hurklass- och könsorättvisorna ökar. I den ekonomiska krisens bakvatten haröverklassen kunnat stärka sin ställning och öka sina inkomster somstora grupper i samhället blivit allt fattigare. Samhället riskerar att klyvas:invandrare ställs mot svenskar, kvinnor mot män och yngre generationer motäldre. Den samhällssolidaritet som måste utgöra det sammanhållande kittet ivarje civiliserat samhälle vittrar sönder. Den ekonomiska krisen försvagararbetarrörelsen och hotar välfärden.En ekonomisk politik där full sysselsättning är det överordnade målet är enförutsättning för den generella välfärden. En bra offentlig sektor är ett medelatt fördela välfärden rättvist. Genom den offentliga sektorn sprids marknads-makt - något som är svårsmält för anhängarna av "den perfekta marknadens"maktlöshet.Vänsterpartiet slår vakt om den generella välfärden. Välfärd är enligtVänsterpartiet att skapa förutsättningar för ett värdigt liv, att skapaförutsättningar för en personlig utveckling genom att fördela samhälletsresurser solidariskt. Genom omfördelning i de generella välfärdssystemengaranteras varje enskild individ ekonomisk trygghet för att han eller hondärigenom ska få resurser att utvecklas som människa.Välfärd och offentlig sektor har också en central betydelse för långsiktigtillväxt, för kunskapsuppbyggande, förnyelseförmåga och konkurrenskraft.De sänkta ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna gör att de som har rådsparar mer medan det för andra innebär att de inte har råd att köpa mat.Minskat privat sparande och ökad konsumtion är förutsättningen för atthemmamarknaden ska stärkas och arbetslösheten därmed minska. Attsparkvoten inte sjunkit är ett kraftigt underbetyg åt regeringensvälfärdspolitik eftersom välfärdspolitiken ytterst avser att ge människortrygghet.Det svenska välfärdsbygget har varit starkt omfördelande. Verksamheternai välfärdsstaten har syftat till att ge arbetarklassens barn och äldre sammaförutsättningar och omsorg, som de rikas och mer välbeställdas. Kampen fören skola för alla och rätten till utbildning för arbetarklassens barn var ettviktigt inslag. Alla skulle ha samma rätt till utbildning och omsorg ochdärmed också till ett gott liv med likvärdiga livschanser. Arbetarklassensäldre skulle - oberoende av tjockleken på plånboken - få framleva sinålderdom utan rädsla för fattigdom. Detta var från början, och är fortfarandeen demokratifråga. Kvinnorna och välfärdenPolitiken för full sysselsättning och utbyggnaden av denoffentliga sektorn har varit särskilt viktig för kvinnor. Denoffentliga sektorn kunde expandera tack vare ett ökatarbetskraftsdeltagande från kvinnorna, men är också enförutsättning för att kvinnor ska kunna ha ett egetförvärvsarbete. är dock fortfarande mannen vilketinnebär att samhället måste vidta särskilda åtgärder för atttäcka kvinnors inkomstbortfall vid t.ex. barnafödsel och vårdav små barn.Socialförsäkringarna är särskilt viktiga för kvinnor: kvinnor är oftare sjukaän män, kvinnor vårdar oftare barn än män, kvinnor blir oftare förtids-pensionerade än män osv. Det innebär att alla nedskärningar i offentligaverksamheter och i socialförsäkringarna drabbar kvinnor mer än män.Idag sänks nivåerna i socialförsäkringssystemen, hundratusentals kvinno-jobb försvinner inom den offentliga sektorn. Arbetslösheten minskar förmän, men, den ökar för kvinnor.Den övergripande frågeställningen borde vara: Ska samhällets nödvändigaomsorgsarbete utföras gratis eller inte?Det är inte populism att försvara den generella välfärden, det är intepopulism att slå vakt om kvinnors rätt att kombinera förvärvsarbete medskötsel av små barn, det är inte populism att slå vakt om socialförsäkrings-systemens inkomstbortfallsprincip, det är inte populism att anse att vi ska haett pensionssystem som inte missgynnar kvinnor.Regeringen har deklarerat att verksamheterna skallprioriteras framför transfereringarna, d.v.s. socialförsäkringar, barnbidrag,pensioner, bostadsbidrag och bostadstillägg m.fl. En av grundtankarnabakom den generella välfärdspolitiken är att de olika delarna - verksam-heterna, socialförsäkringssystemet enligt inkomstbortfallsprincipen, detgenerella bidragssystemet och de behovsprövade insatserna - skall ses somkommunicerande kärl.Genom sänkta nivåer i socialförsäkringarna, sänkta barnbidrag, pensioneroch bostadsbidrag, blir allt fler beroende av socialbidrag, antingen helt ochhållet eller som komplettering. Socialbidragskostnaderna i kommunerna harökat dramatiskt, vilket i sin tur går ut över kvaliteten på barnomsorgen,undervisningen och äldreomsorgen. Trots att kommunerna i allt stridareström sänker socialbidragsnormerna ökar kostnaderna. Det som finns kvarför kommunerna att skära i är anslagen till daghem, skola och äldreomsorg.Färden tillbaka till det gamla klassamhället går allt snabbare.Arbete är grunden för all välfärd. Kunde politikerna byggaupp den sociala tryggheten som de löste den höga arbetslöshetenkan vi det . TransfereringarnaSocialförsäkringarnaVår välfärdsmodell bygger på hög tillväxt och fullsysselsättning. En förutsättning för att klarasocialförsäkringssystemen är att bara en liten del avbefolkningen behöver ekonomiskt stöd i form avinkomsttrygghet. Det kräver att en större del av befolkningenfår sin inkomst tryggad genom lönearbete. Som den ytterstamaskan i nätverket finns socialbidraget.Med inkomstbortfallsprincipen som kompass måste varje förändring isystemen analyseras så att vi inte omvägen hamnar i ett grundskyddssystem,med det systemskifte som det medför. Ett solidariskt system måste bygga påfolkmajoritetens deltagande och egenintresse, d.v.s. ett samhällskontraktmellan klasserna. Samhällskontraktet förutsätter att t ex medelklassensolidariskt och progressivt betalar via skatter och sociala avgifter och som enuppfyllelse av kontraktet får ut en rimlig del. Det minskar intresset för ochbetydelsen av avtalsförsäkringar och privata lösningar. Att skära i social-försäkringssystemen genom att t ex sänka ersättningsnivåerna för att finan-siera underskott i andra sektorer under förevändning att socialförsäkrings-systemen går med förlust, är både omoraliskt och ekonomiskt felaktigt.Utformningen av socialförsäkringssystemen är viktig ur såväl ett klass- somett könsperspektiv.Den höga arbetslösheten har inneburit att välfärdssystemen utsätts förhårda påfrestningar. Arbetslösheten är ett hot mot bl.a. socialförsäkrings-systemen. Införandet av karensdagar och lägre nivåer inom socialförsäkrings-systemen innebär att ekonomisk trygghet kan garanteras. Alltflermänniskor kan inte leva på sin sjukpenning eller a-kassa. Konsekvensernablir att de som har råd skaffar sig privata försäkringar som alltflertvingas söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Försämringar i t.ex.sjukförsäkringen har lett till att många människor inte har råd att vara sjuka.Att vid sjukdom ta ut semester- eller ledighetsdagar, byta arbetsskift ellerhelt enkelt gå till jobbet trots att man inte är frisk, blir allt vanligare. Visermed oro på den utvecklingen.Vänsterpartiet anser att är en rimlig nivå på ersättningen i social-försäkringen. Med dagens ekonomiska situation bör nivån höjas till verkliga80 % . Trots att socialförsäkringarna går med ett kraftigt överskottkommer inte de pengarna de försäkrade till godo utan används istället till atttäcka budgetunderskottet.Vänsterpartiet vill höja nivån på sjukförsäkringen och föräldraförsäkringentill verkliga och vi har avsatt medel för det i vår budget.Regeringen manipulerar med den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)för att spara ytterligare. anser att semesterlönefaktorn ska ingåi SGI eftersom det är inkomst av tjänst. Det är den del av besparingen somdrabbar människor med låga inkomster hårdast.Vänsterpartiet anser att semesterlönefaktorn ska ingå i den sjukpenning-grundande inkomsten och vi har avsatt medel för det i vår budget.Regeringen har också föreslagit att enbart medicinska faktorer ska beaktasvid bedömning av arbetsförmåga vid fastställande av rätten till sjukpenningoch förtidspension. Utrymmet att beakta även andra faktorer än rentmedicinska minskas därmed, vilket vi är kritiska till. Med sammasjukdomsbild kan tjänstemannen fortsätta sitt arbete medan städerskan ställsutanför. Hon kommer inte att kunna fortsätta sitt arbete, inte heller bliförtidspensionerad. Vad skall hon leva av? En låginkomst-tagare i ett "högriskyrke" (sjukvårdsbiträde, skogsarbetare) kommer att kostahöga . Vem vill försäkra en sådan? att klaraav en 15-20-procentig avtalsförsäkring? Vad händer med dem som inteomfattas av kollektivavtal - de som tillhör den "flexibla" delen påarbetsmarknaden?Vänsterpartiet säger nej till ändrade kriterier för sjukpenning ochförtidspension och vi har avsatt medel för det i vår budget. Vi har ocksåavvisat regeringens besparingskrav avseende yrkesinriktad rehabilitering ochbesparingar på medel till medicinska rehabiliterings- och behandlings-insatser.Vi avvisar också regeringens förslag att ta bort den förhöjda ersättningenvid den s. k. pappamånaden.Urholkningen av socialförsäkringssystemen leder till att inkomstbortfalls-principen överges och vi närmar oss grundtrygghet. SocialbidragenAntalet socialbidragstagare har ökat i rask takt. är över700 000 människor beroende av bidraget för att klara sinförsörjning. 60 000 ensamstående mödrar lever underfattigdomsstrecket. Kostnaden för socialbidragen beräknastill , en fördubbling på 10 år.Socialtjänsten har förvandlats till en administrativ enhet förekonomiskt stöd. Viktiga orsaker är den höga arbetslösheten,sänkta bostads- och barnbidrag och de låga nivåerna inomsocialförsäkringssystemen. Kostnader har på det här sättetflyttats över från de statliga transfereringarna tillkommunerna. Påfrestningarna på den redan ansträngdaekonomin i kommunerna har därmed ökat. hari motioner och i andra sammanhang kritiserat denutvecklingen.Idag uppsöks socialkontoren av helt nya grupper människor. Det handlarom ensamma mödrar, pensionärer, arbetslösa och barnfamiljer som p.g.a.arbetslöshet och de sänkta nivåerna i de statliga transfereringarna inte längrekan försörja sig.Vänsterpartiet vill påtala vikten av att en riksnorm för socialbidrag införs, ienlighet med vad en majoritet i varit överens om. Idagfinns en lång rad olika normer för socialbidrag ute i kommunerna. Delsupplevs det naturligtvis som orättvist att ersättningens storlek ska varaberoende av i vilken kommun man bor, dels och framför allt kan det leda mycket godtycklig behandling av den bidragssökande. I många kommunerhar försörjningsansvaret för vuxna arbetslösa förts över till föräldrarna.Vänsterpartiet anser att det är varje människas rätt att bli betraktad som enenskild individ i ekonomiskt hänseende. Vi vill därför införa en riksnorm försocialbidrag, lika för alla kommuner. Flyktingar och äldre invandrareVänsterpartiet anser att staten bör ta det ekonomiska ansvaretunder för flyktingmottagandet. Den högaarbetslösheten gör det än svårare för flyktingar att få arbete,vilket innebär att de pengar som staten ersätter kommunernamed inte räcker. har därför avsatt 450 miljonerkronor för detta i sin budget. Därmed stärks kommunernasekonomi, och flyktingarna slipper det förnedrande att sökasocialbidrag. Det blir också svårare för de främlingsfientligaatt ställa socialbidrag för flyktingar mot andra kommunalaangelägenheter som t.ex. äldreomsorg.Många äldre invandrare får inte folkpension på grund av att de beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessa pensionärer måste varje månadsöka socialbidrag för sitt uppehälle. Kommunerna ersätts av staten förkostnaderna för socialbidragen. Men det är inte mindre förnedrande för eninvandrare än det är för andra pensionärer att gå till socialkontoret.Socialbidragsnormen varierar och ligger under nivån påfolkpensionen. Staten borde ta ansvar för sin politik och omvandlasocialbidragen till ålderspension för de äldre invandrare som lever påsocialbidrag.Vänsterpartiet anser att staten ska ta ett ökat ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet och vi har avsatt för det ändamålet ivår budget. Vi har också avsatt medel för att omvandla socialbidragen föräldre invandrare till ett särskilt äldrestöd i form av folkpension till äldreinvandrare. Verksamheterna Kommunerna119 000 arbetstillfällen har försvunnit i kommunsektornunder åren 1990-1995. Till det kommer antalet anställda ikommunala företag som minskat med ca 9 000. De flesta hargått ut i öppen arbetslöshet. Det handlar till övervägandedelen om kvinnor. Den sammantagna besparingen av attminska kommunsektorn har blivit marginell p.g.a. den högaarbetslösheten. har iuträkningar funnit att samhällsbesparingen med att säga uppkommunalt anställda är mycket låg. Då har inte kostnader försjukvård och mänskligt lidande beaktats.Vänsterpartiet föreslår att förs till kommunsektorn. Detär för att förhindra ytterligare drastiska neddragningar och uppsägningar. Omman ser till behovet av vård, omsorg, utbildning etc. kan vi konstatera att detpå sikt kommer att bli nödvändigt att utöka kommunernas verksamhet.Kommunernas utgifter för socialbidrag är en tung post som hela tidentenderar att öka. Många flyktingar hänvisas till socialhjälp. Det beror bl.a. påatt den ersättning som kommunerna erhåller för flyktingmottagande ofta ärotillräcklig. Arbetsmarknadsläget gör att det kan gå innan de sommottagits som flyktingar kan uppnå självförsörjning. menar attdessa kostnader är en angelägenhet för staten. ÄldreomsorgenVälfärden har byggts upp av de män och kvinnor som ärpensionärer.Det sätt på vilket vi tar hand om våra äldre borde vara ett mått påsamhällets civilisationsgrad.Nedskärningspolitiken har framförallt drabbat låginkomstpensionärernamycket hårt. Kommunernas och landstingens nedskärningar har fått till följdatt den service, vård och omsorg som pensionärerna är i behov av minskat.1992 genomfördes den s.k. Ädelreformen. Reformen gav kommunernaansvar för långvård och för omsorg och vård av gamla och handikappade.Neddragning av läkarvården på sjukhemmen och minskade resurser tillrehabilitering gör att äldreomsorgen befinner sig i en kris. Äldremänniskor är sjukare när de lämnar sjukhusen än före reformen. Trotsatt de anses vara "klinikfärdiga" kan deras behov av kvalificerad vård varalika stort som . Med ansträngd ekonomi har kommunernasvårt att låta de äldre vara kvar på sjukhusen eller ge dem den vård debehöver hemma. Då vi vet att antalet äldre ökar kan situationeninom en snar framtid bli allt mer akut.De äldres situation samt förslag finns utförligt beskrivet imotionen "De äldres situation".Samma motion tar också upp syn på det nya (ännu ejbeslutade) pensionssystemet samt våra alternativ. rapporterar om att allt fler barn iSverige mår psykiskt dåligt och inte kan få den hjälp debehöver bland annat p.g.a. växande köer till PBU. Barnensproblem är ofta psykosociala och ett resultatav oro för föräldrarnas arbetslöshet och problem som uppståri samband med den. Belastningen på PBU har blivit myckethård. Det är en följd av att nödvändig satsning på elevvårdeninom skolan försummats och/eller blivit föremål förbesparingar. Barnens möjligheter att få en bra utbildningpåverkas också av att kommunerna p.g.a. nedskärningartvingas placera barnen i större klasser och kantillhandahålla undervisningsmaterial i samma utsträckningsom tidigare.Barnomsorgen, som är en viktig del av familjepolitiken, har förändrats frånatt tidigare ha haft en mer klart pedagogisk inriktning till att bli enförvaringsplats. Kunnig och ambitiös personal har med sorg i hjärtat tvingatsinse att den för barnen så viktiga pedagogiska verksamheten tvingats bortalltmer p.g.a. större barngrupper och mindre personal.Regeringen har i samband med budgeten presenterat en barnbilaga,"Barn ". Den avser att ge en aktuell bild av barnens villkor inom ettflertal områden. Intressant läsning, men barnbilagan väcker mer frågor änsvar. är av den uppfattningen att en konsekvensanalys avbesparingar inom en lång rad områden som direkt påverkar barnensvardagssituation, saknas. uttrycker därför ett önskemål om attdet i samband med att budget presenteras läggs en barnbilaga sominnehåller analyser av detta slag.Vänsterpartiet föreslår att det vid varje års budget läggs en barnbilaga därman konsekvensbeskriver barnens ändrade situation utifrån t ex besparingaroch nedskärningar i verksamheter som direkt påverkar barnens vardag. SjukvårdenDen svenska hälso- och sjukvården är en av hörnstenarna iden svenska välfärdsmodellen. har vi utvecklatett system, som bygger på allas lika rätt till en god hälso- ochsjukvård, oavsett inkomst, social status, kön, etnisk bakgrundeller bostadsort. Att den är uppskattad av allmänhetenframgår av de förtroendeundersökningar som utförs medregelbundna mellanrum. Folkets kamp för "sina" sjukhus närde hotas av nedläggning är ett annat uttryck för detta.Sjukvården har varit utsatt för stora påfrestningar de senaste åren.Privatiseringsförsök, köp-sälj-system och minskade resurser har lett till attmånga fått lämna vården. har vårdtyngden ökat för denkvarvarande personalen. Ökad medelålder och större arbetsmiljöproblem ären annan konsekvens. Att stora delar av sjukvården flyttats över frånlandstingen till kommunerna har inte minskat problemen, snarare tvärtom.HSU 2000 fastslår i sin analys av sjukvårdens behov att det uppstått ettgap mellan sjukvårdens behov och tillgängliga resurser. Landstingen ochkommunerna skulle behöva tillföras ytterligare varderaför att kunna upprätthålla nuvarande nivå, som bedöms som lägsta tänkbara.Dessutom finns behov att tillföra medel där bristerna redan hunnit gå över"smärtgränsen". Det gäller framför allt rehabiliteringen av de äldre ochomvårdnaden i livets slutskede. Här finns också stora personalbehov.Vänsterpartiet delar HSU:s bedömning och menar att nu bör tainitiativ att tillföra sjukvården ytterligare resurser. seröver hur män och kvinnor bemöts i vården. Brister i kunskap om sjukdomarsom är vanliga bland kvinnor, t.ex. fibromyalgi, kan lätt få till följd attpatienten bemöts med oförstående.Vänsterpartiet har alltid lagt stor tonvikt vid folkhälsoarbetet och detförebyggande arbetet. Till årets budget har vi lagt flera förslag om åtgärdert.ex. på alkoholområdet, om åtgärder mot självmord, bättre hjälpmedels-försörjning, arbetsmiljöområdet o.s.v. Den enskilt viktigaste åtgärden för enbättre folkhälsa i är dock sextimmarsdagen.Vänsterpartiet vill satsa mer pengar på vården. I årets budget avsätter vi 5miljarder kronor till kommun- och landstingssektorn.Vänsterpartiet vill göra satsningar för att bevara tandvårdsförsäkringen,vidare för att hålla nere högkostnadsskyddet så att det av HS 2000 föreslagnahögkostnadsskyddet på för läkarvård och 1 000 för mediciner kaninföras från . För att bevara den s k fria listan görs ocksåsatsningar.Vi vill också ge ytterligare medel till psykiatriområdet bl a för attunderlätta för kommunerna i arbetet med Ädelreformen, den s k Psyk-ädel.Behovet av resurser till vård och behandling av tortyrskadade haruppmärksammats i får ökade medel för forskning kring arbetslösheten.Statens institutionsstyrelse får ökade medel för att kunna ge ungaomhändertagna en adekvat och differentierad vård. HandikappfrågorUtgångspunkten för syn på handikappolitikenär demokrati och humanism - allas lika värde och att alla skafå lika chanser och möjligheter till ett gott liv i dagenssamhälle oavsett utgångsläge och bakgrund. Ett viktigtdokument är också i handikappfrågor.Det är viktigt att öka tillgängligheten i samhället. har varit ledandei arbetet att ta fram om tillgänglighetsskapande åtgärderför funktionshindrade. I princip finns alla möjligheter att leva upp till dessaom plan- och bygglagens intentioner följs. gäller det att följa upp den.RBU har med stöd byggt en mönsteranläggning i , som är helt handikappanpassad. Den kan tjäna som ettexempel när planeringsansvariga ska bygga nytt eller bygga om och samtidigtta hänsyn till de nya kraven i PBL.Tillgängligheten till kultur och media är också viktig, vilket Vänsterpartietmotionerat om. För att kunna utnyttja den nya tekniken och de nyaavancerade hjälpmedel som kommer fram har föreslagit attHandikappinstitutet ska få ekonomiskt stöd för att ta till sig de nyamöjligheterna och kunna sprida kunskaperna vidare.Tillgängligheten handlar även om goda fysiska kommunikationer.Riksfärdtjänst är en viktig del som vi länge lyft fram. Bilstödet som harfunnits har varit till stor hjälp för många. P.g.a. besparingarurholkasnu reglerna, vilket gör det svårt för många att ekonomiskt klaramöjligheterna att t.ex. byta bil. I en särskild motion vill Vänsterpartietförbättra villkoren.Rätt till arbete och egen försörjning är lika grundläggande förfunktionshindrade som för alla andra. Här har vi föreslagit flera åtgärder,exempelvis att inga försämringar ska göras i lönebidragssystemet. Upphör enlönebidragsanställning för den arbetshandikappade återstår oftast baraalternativet socialbidrag eller förtidspensionering. Det finns som regel ingenarbetsmarknad för människor med funktionshinder.Den viktigaste enskilda reformen är lagen ompersonlig assistent. Eftersom reformen är ny och relativt dyr har den redanblivit hotad. motsätter sig nedskärningar å det bestämdaste. Vitycker att det är angeläget att gå vidare och utvidga kretsen så att ävenmänniskor med psykiska funktionshinder kan få del av reformen.Vänsterpartiet vill öka tillgängligheten för människor medfunktionshinder. Vi vill förhindra att lönebidragsanställda ska riskerauppsägningar p.g.a. försämringar i lönebidragssystemet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på den generella välfärdspolitiken,2. att beslutar höja nivån i sjuk- och föräldraförsäkringen till av SGI:n enligt vad i motionen anförts,3. att beslutar att semesterlönefaktorn skall ingå i SGI:n enligtvad i motionen anförts om att den är en del av en samlad årslön och enförändring drabbar människor med låga inkomster,4. att avslår regeringens proposition 1996/97:28 Kriterier förrätten till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension, då detta slårmot grupper som har det sämst,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte göra besparingar på rehabiliteringsområdet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen besparing skall göras på den s.k. pappamånaden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en riksnorm för socialbidragen,18. att beslutar att en barnbilaga skall bifogas regeringensbudgetproposition som innehåller konsekvensanalyser över hurbesparingarna påverkar barns situation,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukvårdens behov av ytterligare resurser,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientkostnaderna inom sjukvården,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa ett samhälle som är tillgängligt för funktionshindrade,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga besparingar skall göras inom lönebidragsområdet,313.