mot · GK02Ub496 · 1996-10-07 00:00:00 — Lärarutbildning vid högskolan i Skolan har två centrala uppgifter, kvalifikation ochsocialisation. Läroplanen för lyfter fram bådaaspekterna, genom att såväl specificera mål inom olikaämnen som understryka skolans värdegrund som bas förverksamheten. En generell kritik som ibland riktas mothögskolans lärarutbildning är att den inte gerhandlingsberedskap att möta de nya krav som kännetecknarkunskaps- och informationssamhället. Vad skall destuderande ha i sin kompetensbas, som hjälper dem att formaoch utveckla de människor som skall vara verksamma långtin ?Med utgångspunkt i detta perspektiv blir frågan om både kvalifikation ochsocialisation central. Studerande som har genomgått lärarutbildning uppleverofta brister i den sociala kompetensen. Kunskapen om kommunikation,samverkan i undervisningen och samarbete med såväl barn och föräldrar somkolleger upplevs ofta som bristfällig. Vidare behöver etiska och moraliskafrågor, normer och värderingar i ett mångkulturellt samhälle samt skillnader iflickors och pojkars socialisation tydligare uppmärksammas. Lärare börgenom socialpsykologisk teoribildning ges större möjligheter att utveckla sinkompetens om relationer och elevkulturer liksom om det egna ledarskapet,inte minst när skolans och lärarnas auktoritet ifrågasatts på ett annat sätt äntidigare.Den didaktiska kompetensen innefattar kunskap om ett ämnesinnehåll.Vilka slags ämneskunskaper behöver lärare som skall vara verksamma under2000-talet? Centrala frågor blir: Vilka kvaliteter representerar de olika ämnensom skall bidra till de studerandes kunskapsutveckling? Hur förhåller sigdessa ämnen till varandra? Vilka ämneskunskaper behövs, sett ur ettframtidsperspektiv? Alla skolämnen liksom vetenskapliga discipliner ärsociala konstruktioner, knutna till sin tid och kultur.I stort sett har de tekniska redskap och den kultur som växer fram inomkunskaps- och informationssamhället helt negligerats eller starkt försummatsi svensk lärarutbildning. Det framväxande samhället präglas främst av ett alltstarkare beroende av avancerad informationsteknik. Det tycks emellertid intevara vanligt, att de studerande i lärarutbildningarna i landet ges möjlighet attsystematiskt använda den teknik och de möjligheter till kunskapssökande somdetta ger. En central del i den didaktiska kompetensen måste vara att kunnaanvända ny teknik och de resurser som denna kan innebära förundervisningen.Lärarutbildning har vidare präglats av en rationalitet, som kan beskrivassom tillämpad teori, dvs värderingar och handlingar kan planeras och styrasfram. De studerande skall inhämta teorier och modeller, som sedan skallprövas och utvecklas i undervisningen. tids pedagogiska forskning haralltmer ifrågasatt en sådan rationalitet. I betänkandet Ds 1996:16 lyfts enannan rationalitet fram som svarar mot de krav som kan ställas på framtidenslärare, nämligen reflekterad praktik. I ett målstyrt skolsystem kan inte lärarelita till en yttre auktoritet utan måste utveckla den inre auktoriteten, varareflekterande praktik. Läraren måste utveckla kompetens att problematiserapraktiken, det vardagliga görandet i klassrummet, pröva och ompröva samtutveckla egna teorier i stället för att utföra handlingar som han har blivitlärdoch lita enbart till andras teorier. Det senare innebär också att lärare bör gesmöjlighet att utveckla förmågan att teoretisera sin praktik, dvs formulera sig,argumentera, analysera och reflektera.Det finns således stor anledning att skapa nya former för lärarutbildning,som dels i viss mån har ett nytt innehåll, knutet till den avanceradeanvändning av IT som genomsyrar samhället, dels ger en bättre grund försocialisationen i skolan. Flera svenska högskolor genomför för närvarandelärarutbildning, oftast inom ramen för en pedagogiskt inriktad seminarie-tradition. Det finns anledning att även pröva mindre traditionsbundna ochmera innovativa utbildningar inom i första hand NT- och IT-områdena ochdärmed skapa nya möjligheter för att kunna möta det ökade behovet av lärare.Högskolan i är därvid - med sin starka förankring inom såvälnaturvetenskap och teknik (inom dessa områden med en synnerligen kraftfullinriktning mot informationsteknik) som språk (engelska, franska, spanska,svenska och tyska) och beteendevetenskap - en resurs att ta till vara.Högskolan genomför dessutom en väl fungerandelärarfortbildning för skola och barnomsorg. Därtill kommer en långvarigerfarenhet av YTH-utbildning, som i många fall leder till att examineradestudenter får anställning som yrkeslärare. Vid pågårvidare - i samarbete med - vidareutbildning avförskollärare/fritidspedagoger till grundskollärare. I denna utbildning har denovan skisserade inriktningen för lärarutbildning genomsyrat utbildningen ocherfarenheterna är mycket positiva. Denna vidareutbildning skerparallellt med en rad andra fortbildningsinsatser, som har utvecklats i närasamarbete mellan främst kommunerna i och fortbildnings-avdelningen vid . Genom detta nära samarbete mellanstat och kommun finns också möjligheter att pröva nya former för lokalskolutveckling.Det finns således goda möjligheter att i en lärarutbildning, koncentrerad tillNT-området i allmänhet och IT i synnerhet, pröva nya utbildningsformer därockså utbildning för olika lärarkategorier integreras. Insatserna bör främstriktas mot gymnasieskola (t ex samordning för olika programinriktningar,?praktiska´ och ?teoretiska´) men även mot grundskola (t ex samordning 4-9och gymnasieskolan). Modern informationsteknik bör ingå som en röd trådgenom att IT utgör såväl studieämne som verktyg i projektarbeten,problembaserade övningar och examensarbeten. Ett särskilt forsknings-intresse bör - bland annat i anslutning till högskolans kognitions-vetenskapliga och medietekniska kompetenser - ägnas frågor som rörkognitiva lärandeprocesser i det framväxande kunskapssamhället.I utbildningen skall de studerande ges rika tillfällen att analysera egen ochandras praktik, förmåga att analysera och reflektera kring mål och utvärderingav undervisning. En utveckling mot att vetenskaplig kompetens tas till vara,varvid de studerande systematiskt och medvetet tränas att genomföra egnaempiriska och teoretiska studier med utgångspunkt i praktiken, skall präglautbildningen. Slutligen skall utbildningen, genom att den genomförs i närasamarbete mellan stat och kommun, stimulera till lokaltskolutvecklingsarbete.Högskolan i bör ges resurser motsvarande 30 nybörjarplatser för attvidareutveckla en lärarutbildning mot naturvetenskap och teknik, särskiltinformationsteknik. Dessa skall inrymmas i de platser högskolan tilldelats1997-1999. Detta skall ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nybörjarplatser för lärarutbildning vid inomden ram som högskolan tilldelats.