ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T618 · 1996-10-07 00:00:00 — Det statliga avgiftssystemet för sjöfart Att utnyttja fartyg för transport av gods och människor ärbland det bästa ur miljösynpunkt. Handlingslinjen bordedärför vara att underlätta och förbilliga så att sjötrafikenkunde hjälpa till med att minska transporterna på våra vägar.Sjöfartsverket tar ut avgifter på sjöfarten. Förslag finns nu om attavgifterna skall förändras för att nå större överensstämmelse med systeminom EU på detta område.Förslaget till sjöfartsvgift, som bl a innebär att inrikes sjöfart skallavgifts-beläggas med en farledsavgift (fyravgift samt farledsavgift), försvårarytterligare möjligheten för fartygen att konkurrera med bl a lastbilstafiken.Regeringens bedömning att sjöfartens konkurrenssituation i förhållande tillandra transportslag påverkas endast marginellt av införandet av avgifter påden inrikes sjöfarten äger sin riktighet på , eftersom endakonkurrensen utgörs av dyrt flyg.Befolkningen och näringslivet på kommer genom införandet avsjöfartsavgiften att ytterligare drabbas av ökade kostnader på konsumtions-och insatsvaror. Konkurrensläget för företag som säljer utanför Gotlandkommer att kraftigt försämras. Öläget kombinerat med liten hemmamarknadgör sårbarheten i många avseenden påtagligare. Det är svårt att se hur handelmellan EU-länderna skulle påverkas om avgiftsbefrielse skulle gälla för allasjötransporter, dvs även utländska, som går till och från Gotland.Riksdagen har dessutom beslutat att en grundläggande förutsättning förframtida trafiklösningar bör vara krav på att vägen till och från alltidskall vara öppen. Med nya avgifter försvåras framkomligheten till och frånGotland ytterligare.Avgifterna får givetvis inte heller belasta det transportstöd som förnärvarande finns för Gotlandstrafiken. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sjöfartsavgifter inte får försämra näringslivets konkurrenskraftpå ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sjöfartsavgiftsförändringen inte får belasta transportstödet förGotland.
mot · GK02T619 · 1996-10-07 00:00:00 — Ikraftträdandet av den nyafarledsavgiftenI budgetproposition föreslår regeringen attfyravgiften och farledsvaruavgiften slås samman till en avgiftbenämnd farledsavgift. Det innebär att linjetrafikoch inrikes sjöfart också avgiftsbeläggs. Farledsavgiftenföreslås träda i kraft . Anledningen tillförändringen är att det nuvarande systemet inte är förenligtmed , vilket redan påpekades av EES-avtaletsövervakare.Vidare föreslår regeringen att ett nytt s.k. miljödifferentierat avgiftssystemska ersätta ovannämnda system från . Bakom dennadifferentiering, som syftar till att stimulera utvecklingen mot miljövänligaresjöfart, ligger en principöverenskommelse mellan samt . Parterna arbetar nu meddetaljerna i överenskommelsen, som väntas bli definitiv innevarande år.Att strukturera om dessa avgifter , ochden är olyckligt för alla inblandade parter. En bättre lösningtorde vara att göra det , . En sådan lösningborde vara möjlig att motivera också för EU eftersom det innebär enförenklad procedur.Ett ytterligare skäl senareläggning är att beräknas vara klar med sitt betänkande omkonkurrensförhållandena mellan inrikessjöfarten och landtransportmedlen.Den nu föreslagna avgiften befaras inverka negativt på den inrikes sjöfartenskonkurrensförmåga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av införandet av ny farledsavgift med införandet avett miljödifferentierat avgiftssystem.
mot · GK02T620 · 1996-10-07 00:00:00 — Luftföroreningarna i utgör ett av de största hotenmot ett uthålligt samhällssystem. För länets del är det utifrånkommande nedfallet avsevärt mycket större än det vi självaproducerar. Transportsektorns andel i utsläppen utgör enväsentlig del. Sjöfarten utanför står för enmycket stor andel av utsläppen. Totalt i står sjöfartenför av transportsektorns utsläpp av svaveloch av transportsektorns utsläpp av kväve till luft.Som framgår av nedanstående är sjöfartens andel i Blekingeavsevärt mycket högre. Som sjöfart räknas både den trafiksom anlöper hamnar och som passerar länetskuster som transittrafik. Utsläppen från transittrafiken utgörhuvuddelen av utsläppen från sjöfarten.Utsläpp av försurande svavel och kväve från sjötrafik, vägtrafik samtnedfall i fördelades på följande sätt. Av det totalasvavelnedfallet på stod sjöfarten för ochvägtrafiken för . Resten är annat nedfall. Den kritiskabelastningsgränsen ligger på cirka 900 ton.För kvävenedfallet var fördelningen sådan att av den totala mängden omcirka stod sjöfarten för och vägtrafiken för cirka750 ton. Resten var annat nedfall. Den kritiska belastningsgränsen är cirka1.500 ton.För att ha en chans att uppnå de nationella mål som finns för kväve- ochsvavelreduktion (för svaveldioxidutsläpp gäller en reduktion med 80 procentfrån 1980 och för kväveoxider ska minskningen vara 30 procentfrån 1980 till 1995) måste åtgärder vidtas för att minska sjöfartens utsläpp avdessa ämnen.Utöver dessa mål har angett att halterna av bland annatsvaveldioxid och kväveoxider ska underskrida de uppsatta målen.Förslag till åtgärder:- Högre anlöpningsavgifter för fartyg utan katalysatorer,- Föreskrifter om att endast lågsvavlig bunkerolja får användas för färjor,ro-ro-fartyg och annan regelbunden sjötrafik i ,- Dagens flaggningsregler måste förändras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskade utsläpp från sjöfarten.
mot · GK02T621 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottDen båtregistrering som fanns i Sverigevisar sig nu i efterhand ha varit till stor hjälp för bl.a.sjöräddningen.Vi vet att den båt som är registrerad är lättare att spåra för sjöräddning ochpolis vid försvinnande och olyckor.Försäkringsfrågorna kan förenklas om en båt är registrerad, och förförsäkringsbolagen kan registret vara till mycket stor hjälp vid stölder avbåtar, som tenderar att bli allt vanligare, och vid inbrott och skadegörelse påbåtar.Mig förefaller det konstigt att det inte tas ut någon båtskatt på båtar närfaktum är att vi beskattar alla andra slags fordon.Vi vet att båtarna som finns i våra sjöar och utmed våra kuster kostarsamhället en hel del utgifter.Jag vill poängtera att jag tänker inte på båtskatt för dem som äger en ekavid en liten insjö utan på de stora lyxbåtar, segelbåtar och snabbgåendemotorbåtar som finns längs våra vackra kuster och vid våra större insjöar.Båtar i naturen ställer krav på samhället:- För det första så måste vi ha en väl fungerande sjöräddning, gärna med enhelikopterdivision för snabb utryckning.-- Gästhamnar ska finnas med miljösaneringsmöjligheter för skräp, ev.sortering av glas, flaskor, plast, toaletter och tömningsmöjligheter förtankarna som finns på båtarna, friskvatten för påfyllnad m.m.-- Polis ska finnas tillgänglig för upprättande av ordning på sjön, stävjandeav rattfylleri m.m.,-- Broar och slussar ska fungera och bemannas vid vissa passager.-Det finns säkert fler kostnader som läggs på samhället än dejag angett här, och i dagens samhälle med indragningar påalla områden så skulle båtskatt kunna ge en inkomst för densamhällsservice som tillhandahålls. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av båtregistrering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om totalkostnaden för fritidsbåtsverksamheten och att aspekterna påmiljöförstöringen beaktas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av båtskatt.1
mot · GK02T7 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:33 Statens köp av färjetrafik till och från I propositionen föreslår regeringen att skall antadet framförhandlade avtalet under den nya avtalsperioden förfärjetrafiken till och från . Trafiken skallfortsättningsvis ske på de två fastlandshamnarna Oskarshamnoch . För åretrunttrafiken är det en bra lösning förGotlands del.Det är viktigt att kapaciteten inte minskar i förhållande till nuläget i detnya avtalet. Några tydliga garantier för det kan inte utläsas av propositionensförslag. har beslutat om grundläggande förutsättningar förframtida trafiklösningar för . I riksdagsbeslutet framhålls att säker-heten skall vara hög och miljöanpassningen god. Vidare har ställtkrav på att vägen till och från alltid skall vara öppen.Av propositionen framgår att trafiken i kommande avtalsperiod skallbedrivas med två konventionella färjor samt ett enskrovigt höghastighets-fartyg. Under under lågsäsong, då det inte finns något egentligtbehov av godstransporter, skall trafiken utföras av höghastighetsfartyget.Under år 1996 har trafiken under högsäsong bedrivits med tre färjor samten snabbgående . Under lågsäsong har de två konventionellafärjorna trafikerat och . På papperet ser det ut somen klar försämring.Någon försämring får inte ske. För att riksdagsbeslutets intentioner skallkunna fullföljas får inte kommande avtalsperiod innebära minskad kapaciteteller ökad sårbarhet. Skall turismen utvecklas positivt måste också antaletbesökande kunna öka. Även om höghastighetsfartyget byggs i stål tordekänsligheten för is och vind vara större än vad fallet är hos konventionellafartyg. Med det utsatta läge som har vad gäller kommunikationermåste garantier finnas för att bastrafiken till sjöss fungerar . Sådanagarantier bör skrivas in i avtalet.Gotlandstilläggets stegvisa avtrappning börjar dessutom den 1 januari1997. Regeringen har tidigare förklarat sig beredd att ta upp den frågan omeffekterna blir negativa för näringsliv. Regeringen bör haberedskap för omedelbara åtgärder om fraktprishöjningarna blir av denstorleken att de gotländska företagens konkurrenskraft försämras. Någrafraktprishöjningar tål inte det gotländska näringslivet. Den gotländska arbets-marknaden, ungdomar i öppen arbetslöshet under september1996, klarar inte ytterligare försämrad företagsamhet. Det är i första handinom det gotländska näringslivet som arbetstillfällena finns och kan skapas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de grundläggande förutsättningarna beträffande säkerhet,miljöanpassning och öppenhet för de framtida trafiklösningarna för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om garantier för att bastrafiken till och från måste fungeravarje dag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandstilläggets avtrappning och fraktpriserna.
mot · GK02T701 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt flygtrafik till och från .
mot · GK02T702 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av .
mot · GK02T704 · 1996-10-07 00:00:00 — Flygpriserna till och från är alltför höga. Somexempel kan nämnas normalpriset , en sträckapå är . För en region där befolkningensaknar möjlighet att utnyttja väg eller järnväg i sinainterregionala kontakter är flyget oftast det enda alternativet,också för privatresor. Ända sedan flyget blev ett mer allmäntkommunikationsmedel har därför andelen privatresenärervarit ovanligt hög på Visbylinjerna.Eftersom fri konkurrens råder inom flygområdet och det statliga stödet tillflygförbindelser mellan och fastlandet upphört är det svårt attutan ändring av gällande regler få till stånd en rimlig prisnivå på flygresorna.Luftfartsverket konstaterar också i sin rapport att priserna på korta sträckor p g a det linjevisa lönsamhets-kravet höjts väsentligt mer än annan trafik. Avregleringen av inrikesflyget harsåledes drabbat extra hårt dels genom att flygavståndet till fastlandetär förhållandevis kort, dels genom ölägets extrema beroende av fungerandeflygkommunikationer. Marknaden är begränsad och konkurrens från andrakommunikationsmedel saknas under större delen av året med undantag avkvälls- och nattgående färjor med en gångtid på . Denkonkurrensutsättning som flyget utsatts för har inte lyckats med att tillför-säkra gotlänningarna en tillfredsställande flygtrafik, innefattande rimligabiljettpriser.Kostnaderna måste nedbringas för att få ner också flygpriserna. En kon-kurrensneutral metod är att minska de flygrelaterade kostnaderna som start-och landningsavgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en utredning ommöjligheterna att sänka avgifterna för flygtrafiken på flygfält i syfteattminska flygpriserna till och från .
mot · GK02T705 · 1996-10-07 00:00:00 — Avreglering flygtrafikLuftfartsverket redovisade en utvärdering avinrikesflygets avreglering. Av denna framgår med allönskvärd tydlighet att avregleringen haft positiva effekter närdet gäller att få ner flygpriserna på de trafikstarka linjerna.Däremot att det motsatta skett för de mer trafiksvaga linjernai bl.a. . Exempelvis har flygpriserna på ökat och med 17 %samt med motsvarande utveckling.Sedd i sin helhet kan alltså avregleringen anses varit positiv. Utvecklingenpå landets 4-5 största flygplatser har varit gynnsam för konsumenterna. Urregionens synvinkel är det däremot mycket viktigt att påpeka att avregle-ringen inte varit positiv för alla. Avregleringen har medfört negativa effekterför mindre och passagerarsvaga linjer, dvs situationen har försämrats förmerparten av flygplatserna i landet. Att detta inte uppmärksammats i någonhögre grad beror troligen på att den huvudsakliga passagerarvolymen i landetfinns på de största flygplatserna.I i svar till påKomKom:s delbetänkande skriver man beträffande flygtrafiken att inte minstför näringslivet är väl fungerande flygförbindelser en viktig förutsättning förDalarna. Den avreglering som skett av flygmarknaden har inte gynnat länetutan tvärt om har den inneburit en hel del problem med ökade biljettprisersom följd. Antalet resenärer har sjunkit och det är svårt för flygbolagen att fåekonomi i trafiken. I detta sammanhang anser vi motionärer att det finns allanledning att se över systemet för resultatutjämning mellan flygplatser ochdriftbidragen samt hur kommunala flygplatser skall ges möjligheter avmotsvarande grad som de statliga.Avregleringen har också medfört att de minsta flygplatserna, som i huvud-sak ägs av kommunerna och har en liten trafik, i allt större utsträckning måstegå in med garantiåtaganden av olika slag gentemot flygbolagen för att överhuvud taget kunna få någon operatör på sin linjetrafik.Vi motionärer anser att regeringen överväger någon form av stöd,utöver det som beskrivs i motionen vad avser resultatutjämning, exempelvisgenom utökat användningsområde ur ramen för köp av regionalt viktig tåg-trafik, till en grundtrafik till de trafiksvaga flygplatserna som har regional-politisk betydelse och långt till järnväg med persontrafik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör överväga en bättre resultatutjämning och ettsärskilt stöd till grundtrafik till de trafiksvaga flygplatserna.
mot · GK02T706 · 1996-10-07 00:00:00 — Människors behov av vackra, funktionsdugliga ochtrivsamma miljöer spelar allt större roll i den offentligadebatten. Det understryks inte minst i kulturpropositionen,som betonar vikten av mer kraftfulla satsningar på arkitektur,formgivning och industridesign. Det märks också iVägverkets strävan att utforma broar och trafikleder, som sålångt möjligt förstärker och inte förstör intrycket av olikakultur- och naturmiljöer.Svenska och internationella flygplatser tillhör de miljöer, där tanken påvanliga människors trivsel inte kommit att spela någon större roll trots att deekonomiska satsningarna på anläggningarna är avsevärda. Med några lysandeundantag, där det kan finnas särskild anledning att nämna ,försvinner svenska flygplatser som minnen av ointressanta, trista och ganskaensartade miljöer för de flesta av oss.Vi ser flera goda skäl till att regeringen tar initiativ till en diskussion omutformningen av flygplatserna i landet.Ett är att svensk formgivning och design måste spela en viktigare roll fördet svenska näringslivet . Flygplatsen blir för många internatio-nella besökare det första intrycket av vårt land. Om kan visa uppmiljöer som är spännande och bär en mer personlig prägel än de inter-nationella flygplatserna ges ett viktigt bidrag till bilden av som ettland präglat av ett näringsliv och samhälle med känsla för god form ochfunktion.Det andra är det förändrade resemönstret hos många svenskar. Det är intebara den vane flygresenären som finns på landets flygplatser. Här finnsäldre, som ska besöka barn och barnbarn i andra delar av landet eller Europa.Här finns barn och unga, som reser mellan föräldrar eller andra släktingar.Alla behöver vistas och vänta i miljöer, där de känner sig välkomna. För varoch en av oss gäller att vistelser i sterila och ointressanta miljöer blirbortkastad och ointressant tid.Det tredje är den chans flygplatsen utgör både för landet och enskildakommuner att visa den hastige besökaren sin identitet och sitt utbud avupplevelser och god miljö.Slutligen borde samhället ha goda möjligheter att påverka utformningen avflygplatserna. Merparten av landets flygplatser är samhällsägda. Det gäller både de flygplatser, där är en dominerandeägare och försvarets flygplatser. Andra är i huvudsak kommunägda. För desenare har kommunerna ett odelat ansvar, men statens inriktning på sinaflygplatser spelar en inte oväsentlig roll för hur de flesta kommuner utformarsina.Vi föreslår inga omfattande nya samhällspengar till flygplatserna. Det finnsandra områden, där behoven är mer akuta och angelägna. Däremot menar viatt det har ett värde att markerar att offentliga miljöer somflygplatser bör utformas med hänsyn till människors behov av identitet,trivsel och skönhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ från regeringens sida i syfte att stimulera tilltrivsammareoch vackrare flygplatser i samband med nybyggnad, ombyggnad ochförnyelse av svenska flygplatser.
mot · GK02T707 · 1996-10-07 00:00:00 — Stöd till kommunalaflygplatser i skogslänenAvregleringen av flyget har medfört avsevärda problem förflygtrafiken i glesbygden. Den glesnade trafiken i skogslänenkan till nöds upprätthållas i vårt stora och glesbefolkadeland. Kommunala subventioner till flygplatser är enförutsättning för att trafiken till vissa orter ska kunnaupprätthållas. Förändringarna i det kommunalaskatteutjämningssystemet, begränsningar i kommunernasmöjligheter att höja skatten och ökade kostnader förarbetslöshet och socialbidrag gör det svårt att fortsättastödja flygplatserna. För näringslivet är flygförbindelser imånga fall avgörande och särskilt för turistnäringen måsteflygtrafik finnas för vissa typer av turism. När stödet tillkommunala flygplatser i inland sänktes utlovadesfortsatt statligt ansvar för flyget. Regeringen måste nuskyndsamt komma med ett förslag gör det möjligt att t.ex.genom avgifter på flygbiljetter skaffa resurser till stöd förinlandets flygplatser.För nästa budgetår bör driftbidraget B 6 på utgiftsområde 22 till kommu-nala flygplatser återställas till 30 200 kkr vilket innebär en höjning med15 000 kkr. Detta kan ske genom en motsvarande minskning anslaget A 3Byggande av vägar på samma utgiftsområde.Förslag till förändringar i utgiftsområdet redovisas i Vänsterpartietstrafikmotion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av stöd till de kommunala flygplatserna.
mot · GK02T708 · 1996-10-07 00:00:00 — Frågan om framtid har diskuteratsintensivt under . Flygplatsen öppnade1936 och ersatte den då provisoriska flygplatsen vidLindarängen på i . flyttade alltutrikes jetflyg ut till . Inrikesflyget blev dock kvar påBromma. Detta till nackdel för miljö och människor.Säkerhetsriskerna kom alltmer att betraktas som ett allvarligtproblem för många. 1972 satte Linjeflyg in den mycketbullriga F2. Många närboende klagade över bulleroch andra olägenheter.Under 1970-talet väcktes i och i riksdagenförslag om att även inrikesflyget borde flyttas från till . 1980beslöt att Linjeflygs jettrafik skulle flyttas över till Arlandavilketverkställdes 1983. var det ganska lugnt på . Litesportflyg, skolflyg och några privata passagerarplan använde flygplatsen.Klagomålen på buller och fotogenlukt från kringboende upphörde.Stockholms stad började planera och uppföra bostadsområden i närheten avflygfältet. Minneberg är ett exempel på detta.1985 föreslog i att flyg-platsen skulle avvecklas helt och att bostäder skulle byggas på flygplats-området. På grundval av det förslaget presenterade stadens förvaltningar 1990ett mycket storskaligt bostads- och kontorsalternativ. tog dockavstånd från dessa planer på 10.000 bostäder på flygfältet. vill ha enbetydligt småskaligare utbyggnad med max 1.500 bostäder och nytill-kommande grönområden.1992 beslöt emellertid med knapp majori-tet och med hjälp av Ny demokrati att förhandla med staten om förlängningav arrendeavtalet med staten. Flygbolagen nappade direkt och i juni 1992gjorde jetflyget i linjefart comeback på bortovaro.Många människor bland de 10.000 invånare som bor inom en tre kilometersradie från flygplatsen störs åter av buller, avgaser och känner osäkerheten närde stora flygplanen vrålar ovanför deras huvuden. Den 1 juni 1994överenskom regeringen och (m, fp, sp och nyd) om att flyg-verksamheten skulle få fortsätta på fram . Centerpartietmotsatte sig detta å det bestämdaste och lovade att om valet så skapadeförutsättningar, tillsammans med Socialdemokraterna verka för flygplatsensavveckling . Valet i blev en seger för de partier sommotsatte sig fortsatt flyg.1994 och 1995 beslöt att nya överlägg-ningar med staten om en avveckling av Brommaflyget skulle startas.Regeringen svarade med att tillsätta en utredning under ledning avkommunalrådet i (s). är frågan omBromma föremål för handläggning inom Kommunikationsdepartementet.Det är enligt vår mening oacceptabelt att ha en flygplats mitt inne i enstorstad. Det får inte vara så att tiotusentals människor skall behöva bliallvarligt störda för att tillfredsställa i första handaffärsresenärerna.Nu pågår utbyggnad av snabbjärnvägen mellan och . Entågresa till och från flygplatsen kommer att ta . Beslut finns ocksåatt bygga ut med en tredje landningsbana.Det finns goda förutsättningar att avveckla flygfält så attmänniskor och miljö i ett av tätbebyggda områden skonas frånflygeländet. Flygverksamheten vid bör avvecklas ochreguljärflyget flytta ut till . Vad gäller sport- och skolflygetsframtidalokalisering efter flyttning från får utredas separat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avveckla senast .