mot · GJ02Kr7 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001 SammanfattningRadio och televisionen tillhör våra viktigaste medier. Dentekniska utvecklingen har banat väg för en ny mångfald påmedieområdet. Genom informationstekniken kommer dennautveckling att fortsätta. Mot bakgrund härav bör publicservice-begreppet ges ett nytt innehåll.Public service-kanalerna bör inriktas på att erbjuda program sompubliken/lyssnarna annars inte skulle få tillgång till. Genom en koncentrationtill en nationell TV-kanal och två radiokanaler kan public service-verksamheten få en central roll i det svenska kulturlivet. De resurser som ensådan koncentration innebär ger möjlighet att skapa kvalitetsprogram medsåväl djup som bredd. Public service skulle därmed ges en ny innebörd somgagnar det svenska kulturlivet och samhällsdebatten.Regeringens förslag bör avslås.BakgrundRadio och television är det moderna samhällets viktigastemedier. Räckvidd och genomslagskraft ger tillsammans medomedelbarheten dessa medier en avgörande betydelse för denmoderna människans tillgång till förströelse ochunderhållning liksom information, kunskap och insyn isamhälleliga skeenden.För den enskilde medborgaren är radio och television avgörande för bildenav samhället, dess utveckling och de frågeställningar som möter människan.Det är mot den bakgrunden som ett monopol på radio och television intebara är principiellt felaktigt. Det är också begränsande för kreativitet och endynamisk utveckling inom kulturliv liksom inom samhällslivet som sådant.Därför välkomnar vi den frihet och mångfald som kan utvecklas i våraetermedier. Den ger förutsättningar för ett öppet och vitalt samhällsklimat.Den skärper emellertid kraven på att definiera statens roll och public service-verksamhetens uppdrag. En ny och mångfaldig mediemiljö ställer andra kravän vad som gällde . Den ger spännande möjligheter förpublic service-verksamhet och det svenska kulturlivet sompubliken jämsides med en växande valfrihet kan få tillgång till program medett djup och en förankring i det svenska kultursamhället som det finnsalltför litet av.Fria medierFria medier är oundgängliga institutioner för ett öppetsamhälle. Friheten i medierna är en nödvändig förutsättningför informationsfriheten liksom för mångfald och öppenhet.Frihet och mångfald i medierna är vidare avgörande fördynamik och kvalitet i utveckling och debatt. Publikens rättatt genom sina krav och sin efterfrågan styra programutbudetär något som borde vara självklart i varje demokratisktsamhälle.Så har dock inte tidigare varit fallet i . Tvärtom hardet funnits en medveten politisk strävan att inom ramen förregleringar och monopol kontrollera våra viktigaste medier -radio och TV. Detta står i fullständig kontrast till detryckfrihetens och pressfrihetens idéer som har reglerattryckta mediers utveckling i Sverige.Det var bara genom en omfattande opinionsbildning för frihet i etern ochgenom en teknisk utveckling som gjorde socialistiskt monopol- ochförbudstänkande obsolet som friheten inom radio och television kunde slåigenom i . lever vi i en radikalt förändrad mediemiljö som heltskiljer sig från den som socialdemokrater hade tänkt sig skulle vara gällande.Vi har en privat lokalradio som ger mångfald och konkurrens runtomkring i landet. Den fortsatta utbyggnaden hindras av regeringensovilja mot privat lokalradio. Inom televisionen finns numera ett stort ochomfattande utbud med drygt tio kanaler som sänds för svensk publik.Sveriges Radios och dominans består dock trots attmonopolen är avvecklade. är dominansen inte längre given av någonlagstiftning utan snarare en funktion av de privilegier som staten genomfrekvenstillgång och licensmedel ger dessa företag. I denna dominans utgören av staten grundad maktkoncentration det som just därför finns skäl att semed allvar på.Utvecklingen inom informationstekniken gör det angeläget att sätta inradio och television i ett vidare informationstekniskt sammanhang. IT-utvecklingen bidrar till en förändring som innebär att olika medier successivtflätas samman. Radio och television växer samman med varandra och meddatakommunikation liksom med röst- och bildtelefoni. Den digitala teknikenpåskyndar denna utveckling och innebär för en möjlighet,inte bara i de mediala sammanhangen, utan också när det gäller att stå iförgrunden för den informationstekniska utvecklingen. För publiken innebärutvecklingen enorma möjligheter när det gäller tillgången på kunskap,information, nyheter, underhållning och kultur.Moderata utgångspunkterDet finns fyra grundläggande utgångspunkter som Moderatasamlingspartiet vill anföra som grund för den framtidautvecklingen av och Television.Våra utgångspunkter bygger på att det även i den framtidamediemiljön finns ett särskilt ansvar och en särskild roll förpublic service-verksamheten. utgår vi också ifrånatt informationsteknikens utveckling kommer att skapa en änhögre grad av föränderlighet liksom en ständigt växandeöppenhet i det svenska samhället. Yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer skall varastyrande för utvecklingen av etermedierna och detenskilda företagets programverksamhet. Den nya mediemiljön måste påverka public service-uppdragets framtida utformning. En ny roll för public service-verksamheten understrykerkraven på att den måste vara en ochkultur i hela det svenska samhällslivet. Statens roll gentemot public service-verksamhet och andraprogramverksamheter måste vara neutral somden bör underlätta den informationstekniska utvecklingen.Regeringens propositionlever inte upp till en ny tidskravDen moderna mediemiljön är radikalt annorlunda än den ivilken public service-uppdraget utformades och i vilkenSveriges Radio och tidigare verkade medensamrätt att sända program över hela landet. Radio- ochTV-monopolen hade inte sin grund i teknikensbegränsningar. I stället var de grundade på en politisk viljaatt kontrollera våra viktigaste medier.Dessa monopol var i grunden oförenliga med krav på fria och obundnamedier, de var ej förenliga med de krav som informationsfriheten ställer påmedborgarnas rätt och möjlighet att välja mellan olika alternativ.Statsberoende och monopoliserade medier hör inte hemma i fria och öppnasamhällen vare sig det handlar om etermedier eller tryckta medier.Sveriges Radio och är dominerande aktörer i densvenska mediemiljön. De intar, även efter det att monopolen har avvecklats,en särställning i förhållande till sina konkurrenter genom en omfattandestatlig finansiering och genom en tillgång till frekvenser som statengaranterar företagen och som ingen annan har.Dominansen gäller såväl underhållning, kultur, samhällsdebatt somnyhetsförmedling. I kraft av sitt genomslag har ochSveriges Radios samhällsbevakning ett avgörande inflytande i svensksamhällsdebatt.Det finns skäl att i ett fritt och demokratiskt samhälle ifrågasätta statensengagemang i enskilda medieföretag. Det gäller inte minst när dessa har enså central roll som och . Det finns motdenna bakgrund, och mot bakgrund av de möjligheter och det utbud denmoderna mediemiljön ställer, anledning att inrikta statens uppgift imediesamhället till det som bär den licensfinansierade verksamhetenssärskilda prägel och som det finns ett allmänt intresse av att staten genom sinroll bidrar med.Den dominans som årtionden av monopolställning givit Radiooch dess särställning gör det till en utomordentligtcentral mediepolitisk fråga hur dessa företag skall utvecklas i den nyamediemiljön. Regeringen har emellertid inte på något konkret vis angivitnågon ny inriktning av public service-uppdraget.I stället synes den mest av allt vilja slå vakt om det gamla, som omingenting har hänt. De ord som förs fram om den nya mediemiljön, och dekrav som denna ställer, leder för den socialdemokratiska regeringenuppenbarligen inte till några konkreta förslag eller konsekvenser.Det är vår uppfattning att staten inte på något vis bör utforma en medie-politik som leder till att man på bekostnad av en fri och öppen konkurrens,valfrihet och mångfald ger en dominans åt de medieföretag man kontrollerar.Det leder till en oacceptabel maktkoncentration som enligt vår uppfattninginte är förenlig med mångfald, konkurrens och principen om fria ochoberoende medier. Public service-verksamheten får inte användas för attmotverka utvecklingen av fria och oberoende medier och därigenom påverkamångfald och konkurrens.Den ovilja att se över public service-uppdraget som kommer till uttryck ipropositionen är därför alarmerande. Likaså är den uppenbara viljan att ökaden statliga och politiska kontrollen över programföretagens verksamhetoroande.Vi menar att staten vad gäller och börgå den omvända vägen. Medier bör vara fria och oberoende från staten. Deskäl som finns för en särskild public service-verksamhet leder till ettbetydligt snävare och mer definierat public service-uppdrag i den nya tidensmediemiljö än vad monopoltiden gav utrymme för.Dagens struktur av och har liksom detnu gällande public service-uppdraget utformats då publikenhade få eller inga alternativ och då monopolsituationen ställde särskilda kravpå programverksamheten vad gäller allsidighet, bredd, och inriktning. Dessaförutsättningar är i grunden förändrade. Den nya mediemiljönsförutsättningar bör tydligt påverka inför det nya avtal som skall träda i kraftden 1 januari 1997.Regeringens förslag leder tvärtemot sina syften till en urholkning av publicservice-verksamhetens ställning i det moderna mediesamhället. Genom attnågon hänsyn inte tas till den mångfald och konkurrens som publikenfaktiskt möter riskerar public service-företagens programutbud att sakna entillräckligt tydlig identitet som motsvarar licensfinansieringen. Oviljan tillattta hänsyn till en ny tids villkor leder också till att en viktig samhällelig ochkulturell uppgift, som public service-verksamheten skulle kunna uppfylla iden moderna mediemiljön, försummas.Mot denna bakgrund kan Moderata samlingspartiet inte ställa sig bakomregeringens proposition rörande nya tillstånd för förSveriges Radio, och Utbildningsradion. Vi yrkar därföravslag på regeringens proposition.Yttrandefrihetens ochtryckfrihetens principerskall vara styrandeEtt tillstånd inför den nya perioden, som ger public service-verksamheten långsiktig förankring och legitimitet,förutsätter att den relateras till den nya mediemiljön och attdet är yttrande- och tryckfrihetens principer som styrutformningen av uppdraget.Det måste vara dessa principer som läggs till grund för den framtidautvecklingen av etermedierna och därmed också de enskilda företagensprogramverksamhet. Därvidlag bör ingen skillnad finnas mellan publicservice-verksamheten och andra konkurrerande radio- och TV-företag. Likalite för att skapa en ökad kontroll över det programutbud som publiken tardel av. Den redaktionella friheten och den programmässiga integritetenmåste vara självklara utgångspunkter även för och SverigesTelevisions verksamhet.Public service-företagen har en särställning vad gäller finansiering,frekvens och distribution. Det gör det ytterligt angeläget att företagen har enfri och oberoende ställning vad gäller det redaktionella innehållet i derassändningar. I propositionen framförs en rad olika förslag som syftar till attöka den statliga kontrollen över innehållet i programverksamheten. Mot denbakgrunden avvisar vi det förslag till de kvalitetsregler som regeringen förfram liksom förslagen om lagstiftning istället för redaktionella övervägandenvad gäller visning av våldsinslag.Det är vår uppfattning att varje medium skall stå fritt från den offentligamakten vad gäller innehållet i det som sänds. Tanken på en statlig gransk-ning, i vilken form den än anges, är främmande för fria medier.Av motsvarande skäl avvisar vi tankarna om en politisk styrning av hurSveriges Radios och skall organiserasoch utformas. Nyhetsförmedlingen och dess organisation bör utformas eftervad som är redaktionellt lämpligt.En ny mediemiljö ställernya krav på public service-uppdragetDet nya public service-uppdraget måste enligt vår meningbygga på en inriktning mot ett programutbud där publicservice-verksamheten ses som en del av det samlade utbudetsom publiken möter. Denna inriktning står i en klarmotsatsställning till dagens situation, och regeringensförslag, som synes utgå ifrån en föreställning om att publicservice-program bör vara det enda publiken tar del av. Ensådan inställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd ochen ringaktning av mångfaldens och konkurrensens betydelseför både publik och programutveckling.Vid prioriteringen mellan kvalitet och dominans anser vi det självklart attpublic service skall prioritera kvalitet. och Televi-sion bör i sin programverksamhet ha en inriktning som tillför publikenprogram som andra inte sänder.Regeringen har i sin proposition snarare lagt fler krav på public service-verksamheten . Det kommer att leda till en oförmåga att leva upp tillde skilda uppgifterna vilket gör det svårare för public service-företagen attfinna sin roll, sin identitet och sin legitimitet i den nya mediamiljön.Den nuvarande public service-verksamheten växte fram ur en situation därtekniken satte tydliga gränser för mångfalden och utvecklingen under en tidsom präglades av monopol och total dominans över publiken. Radiooch kontrollerade i princip svenskarnas radiolyssnandeoch TV-tittande helt och hållet. Det var enbart genom dessa företag som mankunde få ta del av nationellt sända program. De ansvarade för helheten av detsamlade utbud som publiken under monopolsituationen kunde ta del av.Självklart påverkade detta utformningen av public service-uppdragen.Nu tillhör monopoltiden historien. möterpubliken en mångfald av svenska och utländska kanaler genom markbundnasändningar, kabel och satellit. Detta förändrar också publikens lyssnar- ochtittarvanor. Medan man tidigare tog del av det utbud som erbjöds väljer mani dag i varje givet tillfälle själv den typ av program som man vill se. Detställer för public service-företagens del krav på att man kan erbjuda programsom aktivt leder till ett val att se på just eller hörajustSveriges Radios program.Detta krav kommer att förstärkas ytterligare i den mycket snabbamedieutveckling som vi menar att regeringen inte har beaktat i sinaöverväganden om det framtida public service-uppdraget.Av betydelse i detta sammanhang är i hög grad informationsteknikensmycket snabba utveckling som alltmer med varandra integrerar olika mediersom varit skilda från varandra. Tidningar, datorer, Internet, CD-romoch digitala sändningar kommer att växa samman med radio och TV.I det skeendet är det, för att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principerinte skall trädas förnär, viktigt att hålla fast vid vad som är statens grund-läggande uppgifter i den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program sompubliken annars inte möter samt en produktion och ett skapande somvitaliserar det nationella kulturlivet.Det är mot den bakgrunden vår uppfattning att det inte kan anses vararimligt att uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte attdominera programutbudet gentemot publiken. Snarare bör public service-uppdragets syfte vara att tillföra publiken ett utbud av program som denannars inte kan få tillgång till.Därigenom möjliggörs att en statligt kontrollerad medieverksamhet intekommer i konflikt med yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer. Det ärockså inom dessa programområden som public service-verksamheten idaghar sin starkaste ställning bland publiken.Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som bygger på att man relaterar programverksamhetentill det samlade programutbud som publiken möter bör enligt vårmening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Företagen bör därför i sinprogramverksamhet vända sig till hela svenska folket med en inriktning motkvalitet och fördjupning. De bör vara institutioner som slår vakt om svenskaspråket och som skapar nya och större förutsättningar för svensk produktionoch kulturellt skapande. Det gäller i i hög grad barn- och ungdomsprogram.Företagen bör ges förutsättningar att uppnå en tydlig identitet i den nyamediemiljön.Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmänna sam-hällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri ochoberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediers nyhets-förmedling.Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kan tadel av. Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för deprogram som riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö sompräglas av allt fler utländska kanaler kommer minoritetsspråksuppgiftengradvis att övertas av nya kanaler och stationer. Vi vill dock understryka attpublic service-verksamheten även framgent bör ha ett särskilt ansvar församiskan och tornedalsfinskan.Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionen skalltill betydande del ske utanför företaget och utanför Stockholmsområdet.Public service-verksamhetenbör ges förutsättningar fören central roll i kulturlivetPublic service-verksamheten bär inom sig betydandeförutsättningar för att vara en ledande institution i detsvenska kulturlivet. Företagen förfogar över resurser som ärstörre än statens anslag till offentliga kulturinstitutioner. Detinnebär att verksamheten i och SverigesTelevision skulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenskakultursamhället om företagens roll i detta perspektivtydliggjordes.Det ställer emellertid krav på ett uppdrag som understryker uppgiften somkulturinstitution i ett samhälleligt perspektiv. Det förutsätter en fördelningavföretagens resurser som ger väsentligt större utrymme för skapande ochproduktion.Till detta kommer att förutsättningar för djup och kvalitet vad gäller detövriga programutbudet som beskrivs ovan måste finnas. Det nya publicservice-uppdraget förutsätter därför en koncentration av resurser för attkunna uppfyllas.En fortsatt verksamhet med två TV-kanaler och fyra radiokanaler kom-mer att splittra resurserna alltför mycket för att och SverigesTelevision skall kunna tillföra publiken ett programutbud med tillräckligtstark kvalitet, djup och kulturellt skapande för att detta skall ha en tydligprofil och identitet.Mot den bakgrunden anser vi att företagen skall koncentrera sina resursertill en TV-kanal och två nationella radiokanaler. Därigenom kan en TV-kanal- med fortsatt uppdrag att hålla sig med en självständig nyhetsredaktion -och två radiokanaler privatiseras vilket möjliggör ökad konkurrens ochmångfald även i den nationella radioverksamheten.De privatiserade kanalerna skall ha en räckvidd som ger sammamöjligheter för publiken över hela landet att ta del av dem. Den TV-kanalsom privatiseras skall även i fortsättningen ha kravet på sig att upprätthållaen självständig nyhetsredaktion.Tillståndets utformningAllmänna förutsättningar ochutgångspunkterVad gäller regeringens synpunkter på allmännaförutsättningar och utgångspunkter för public service-uppdragets utformning hänvisar vi till den inriktning somovan beskrivits. Vi konstaterar emellertid att regeringensambitioner vad gäller och SverigesTelevisions kulturpolitiska ansvar samt ansvaret för ettmångsidigt utbud av program på det svenska språket intekommer att kunna uppfyllas inom ramen för de förslag somregeringen för fram. Genom att inte låta public service-uppdraget förändras skapas inte utrymme för ökad kvalitet,ett ökat djup och en koncentration på det som i den nyamediamiljön skulle kunna vara och SverigesTelevisions främsta kännemärken.Såväl som skulle inom ramen förbefintliga resurser kunna vara basen för en mycket betydelsefull ochmångfacetterad del av svenskt kulturliv.Detta gäller i hög grad dramatiseringen och produktionen av svenska verkliksom nyskapande verksamheter. Vår uppfattning är att den licensfinansie-rade verksamheten skall bidra till att vitalisera det svenska kulturlivet i helalandet. Det kan ske genom en verksamhet över hela landet och genom enomfattande utläggning av produktion utanför företagen. På det viset kanSveriges Radio och komma att spela en livgivande ochförnyande roll i det svenska kultursamhället. I detta perspektiv finns detanledning att se företagen inte bara som media bland andra utan också somnågra av nationalscener och som institutioner som når publiken i enomfattning som ingen annan.Genom och kan den svenska publikenmöta kultur från hela landet, från alla delar av samhället, i en omfattning somsaknar motsvarighet. Till detta kommer att företagen kan ge förutsättningarför skapande och tillfällen till kontakt med publiken som ingen annan kan.Det är vår uppfattning att denna möjlighet - som träder fram när utbudet avannan programverksamhet ökat genom andra kanaler - måste tas tillvara.Nära förknippat med det kulturpolitiska ansvaret är ansvaret för detsvenska språket. och bör ha ett särskiltansvar för ett mångsidigt utbud av program på det svenska språket. Det harinte bara en kulturpolitisk betydelse utan är också av vikt för en positiv ochstark nationell identitet.Regeringen försummar i sin proposition att prioritera dessa uppgifter.Istället väljer man att understryka och utveckla ansvaret för kultur, barn ochungdom, svenska språket liksom andra befintliga uppgifter. Det innebär i ivern att vilja låta och dominerainom alla områden försummar att utveckla ett särskilt uppdrag och en tydligidentitet.Vi menar att uppdraget till måste bygga på enkoncentration till företagens starka och unika programverksamheter och detsom kan vara deras unika bidrag till det svenska samhället.Barn och ungdomVad som sagts ovan gäller även regeringens förslag rörandeprogram för barn och ungdom liksom kraven på en högkvalitet. Skall en utveckling ske inom dessa områden med enprioritering av kvalitet kräver det att man utvecklar publicservice-uppdraget och tar hänsyn till den mångfald avprogram som möter publiken i dag.Mediets genomslagskraftVad gäller mediets genomslagskraft vill vi understryka attdet inte är förenligt med yttrandefrihet och tryckfrihetslagenatt ge riktlinjer för programutbudets innehåll. Vi förutsätteratt public service-verksamheten inom ramen för sin egenredaktionella verksamhet strävar efter att ge publiken ettprogramutbud med ett innehåll som är relevant och sombygger på en grundläggande hänsyn och respekt för publiken.Våldsskildringar eller andra skildringar som är omskakande och kan beröramänniskor illa bör återges med återhållsamhet och ansvar. Det finns förpublic service-företag ett särskilt ansvar i denna del, både gentemot publikenoch som normgivare i samhällslivet i allmänhet. Ett särskilt ansvar har man iprogram som riktar sig till barn eller som sänds när barn och ungdomnormalt kan förväntas vara en del av publiken.Yttrandefriheten och tryckfriheten förutsätter att den redaktionella frihetenutövas under ett betydande ansvar. Lagstiftning vare sig bör eller kan ersättadetta ansvar som vi förutsätter som självklart i public service-verksamheten.Tillståndsperiodens längdVår uppfattning är att tillståndsperiodens längd skall . Det är den längd som innevarande avtalsperiod harhaft. Det innebär att ett tillstånd för ochSveriges Radio skall omfatta perioden den 1 januari 1997-31december 2000.Nej till statlig granskningVi avvisar förslaget att public service-företagen skallgranskas av och television.Självständiga medier skall inte granskas av statligamyndigheter i ett öppet samhälle. Frågan om public service-bokslut bör vara något som företagen själva får utforma.Någon uppföljning från den offentliga maktens sida skall inteske gentemot dessa eller andra medier, vare sig det gällertryckta medier eller etermedier.DistriktsorganisationVad gäller och Televisionsdistriktsorganisation och distriktsbaserade produktion hävdarvi att och själva bör harätten att organisera sin verksamhet utifrån de krav att speglahela som ställs i tillståndet. Däremot menar vi skall ställa kravet att och SverigesTelevision i ökad utsträckning skall använda sig avfristående producenter och utomståendes medverkan.