mot · GJ02Jo16 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget för /96 SammanfattningVi i de gröna noterar att regeringen genomtilläggsbudgeten på flera områden delvis tillgodoser våratidigare krav. I de flesta fall är emellertid uppjusteringarnaotillräckliga. Det gäller bl a svuxa där barntillägget bordeåterinföras, bidraget till utsädeskontrollen där köksväxterborde tas med och en rad viktiga projekt på miljöområdet. Iandra fall motsätter vi oss vissa påplussningar som t ex tillviss rymdverksamhet och EU-satsning inom länsstyrelserna.Vi föreslår också att ytterligare medel avsätts tillinvesteringsbidrag för vindkraftverk och byte till vedpannorinom anslaget till . Delar av föreslagen satsning pårymdverksamhet avslås. börsamtidigt ses över i syfte att ge de delar som syftar tillminskad resursförbrukning och miljöanpassning enfristående och starkare ställning. Därtill föreslås nu attstatliga medel avsätts för att hjälpa barn med speciella läs-och skrivsvårigheter inom den kommunala skolan. I den nyasatsningen på skolan bör också ingå fördjupad informationoch debatt om genteknikens effekter ur moralisk ochmänsklig synpunkt.UtbildningsdepartementetSom vi varnade för redan i vår budgetmotion skulleborttagandet av barntillägget inom särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa) leda till att främst ensamstående medbarn skulle få svårt att studera. Vi kan nu se en mycketkraftig nedgång av antalet studerande inom den kategorin. Vianser fortfarande att beslutet var felaktigt. Vi föreslår därföratt barntillägget i svuxa ska återinföras. Vi beräknar att ensådan åtgärd skulle kosta för dendel som i praktiken blir kvar av /96.På grund av skolans omorganisation och de kraftiga nedskärningarna iskolornas anslag i många kommuner har de svagare barnen hamnat i enförsämrad situation. Det gäller t ex barn med speciella läs- ochskrivsvårigheter. Åtgärder måste vidtagas för att kommunerna ochlärarutbildningarna skall uppmärksamma problemet och vidtaga erforderligaåtgärder. Vi föreslår därför att ytterligare anslås förändamålet under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet.I satsningen på utbildningsområdet som regeringen nu förslår, och som vistödjer, anser vi att information och fördjupad diskussion om genteknikenoch dess moraliska och mänskliga problem ska ingå. Vi menar attgentekniken medför betydande risker som måste diskuteras och penetrerasbetydligt mer. Vi har i tidigare budgetförslag föreslagit ett särskilt anslagfördetta och anser nu att det åtminstone delvis bör kunna rymmas inomutbildningssatsningen. Regeringen bör senare återkomma med redovisningalternativt förslag med denna inriktning.Vi har i tidigare budgetmotioner angående innevarande budgetår föreslagitatt avgift tas ut på forskningsstiftelser och att dessa medel tillförsgrundforskningen. Vi avser återkomma med detta förslag i samband medbudgetförslag för 1997.JordbruksdepartementetI tillägg till det som regeringen anför om bidrag till Statensutsädeskontroll för kvalitetskontroll av prydnadsväxter villMiljöpartiet de gröna anföra följande:Kvalitetskontroll av traditionella köksväxter måste likställas med kravet påkvalitetskontroll av prydnadsväxter samt:"Den biologiska mångfalden, artrikedomen och den genetiska variationen,är en förutsättning för varaktigt liv. Den svenska strategin för bevarande avbiologisk mångfald och hållbart utnyttjande av biologiska resurser innebäratt miljömålen bör ges samma vikt som de ekonomiska och produktions-inriktade målen inom olika samhällssektorer i syfte att bygga mänskligverksamhet på ekologisk grund." (Regeringens skrivelse 1994/95:120. )Växternas genetiska variation har till varit allmän egendom.Genom kraftfulla påtryckningar på regeringar i många länder och EU är detnu möjligt att få ensamrätt och patent på odlade former av liv. Det är nualltmer lönsamt att utveckla och äga nya sorter och fröfirmor köps upp avmultinationella kemiföretag som , , ,, osv i snabb takt. För att säkra de nya sorterna görsofficiella listor över registrerade och därmed godkända sorter.Nya regler för köksväxterDet är främst tre ingredienser i de nya bestämmelserna, somger förödande verkningar för grönsaksodlingen, det genetiskaarvet och den biologiska mångfalden. Det första är kravet påsortdokumentation, det andra kravet att allt frö som säljsmåste vara certifierat eller kontrollerat standardutsäde ochdet tredje kravet är att fröpåsarna skall vara märkta med sistaförbrukningsdag; i praktiken sista förbrukningsmånad.Kravet på sortdokumentation är absolut och orubbligt för att engrönsakssort skall få säljas överhuvudtaget i och i EU. Den måstevara upptagen i en officiell sortlista, vilket i praktiken betyder EU:sgemensamma lista över dokumenterade köksväxtsorter. Finns inte köks-växten med på listan betraktas den som illegal. Det spelar ingen roll hur braeller goda skördar som sorten ger eller om den har varit i allmänt bruk sedanlänge. Finns sorten inte på listan får den inte finnas i handeln.Från EU-listan har det strukits många sorter ochvarianter (närmare 2 000). Det har varit dels för att rationalisera kontrollen,dels för att inget fröföretag har haft råd eller intresse att ta på sig ansvaret förgamla sorter. Det kostar alldeles för mycket för mindre fröodlare att få ensort registrerad på EU:s lista eftersom kostnaden för en sortdokumentation är20 per sort. Det tar för att få en dokumentation genomförd,då det fordras en treårig kontrollodling, som i utförs av Statensutsädeskontroll och godkänns av Statens växtsortnämnd.I är det främst de äldre standardsorterna, som drabbas av dennarensning. Det drabbar inte de nya sorterna, dyra med högst personliga namn,garanterad lönsamhet och tydliga ägarförhållanden.Certifieringskravet och kontrollen av standardutsäde måste ske för varjefröparti som skall säljas och finns till för att garantera sortrenhet och gro-barhet. Den skall utföras av godkänd myndighet i eller utomlands.Saknas kontrolluppgift skall Statens utsädeskontroll utföra grobarhetstestoch renhets-analys på varje fröparti som skall säljas. Varje köksväxtsort kanvara uppdelad på flera partier. Det kostar för varje fröparti plusen grundavgift på , administrationsavgift på samt entimdebitering för analysen. Renhetskontrollen fordrar en minsta provmängdför varje fröparti. Totalkostnaden per parti är normalt 1 000 kronor.Kontrollkostnaderna drabbar alla fröfirmor lika. För mindre företag medhyggligt hel-täckande sortiment av köksväxter kan detta innebäranedläggning av verksamheten. Kostnaden för att undersöka flera hundrapartier blir för dem helt orimlig. Kontrollkostnaderna kan överstigaförsäljningsintäkterna. Kvar blir då några få stora företag med ett likformigtoch begränsat sortiment. För odlarna minskar möjligheterna att välja från enmångfald sorter, som de mindre fröföretagen har tillfört oss.KulturdepartementetVi har tidigare i vårt budgetförslag för innevarande årföreslagit en rad viktiga tillkommande satsningar inomkulturområdet. En del av dessa satsningar ligger på de anslagsom regeringen nu tar upp i tilläggsbudget. Särskilt vill viframhålla det angelägna att , Operan ochDramaten genom tilläggsbudget nu får ytterligare drygt 30miljoner kronor, att jämföra med att vi tidigare föreslagitytterligare 50 miljoner. Med hänsyn till att en stor del avbudgetåret nu ligger bakom oss anser vi att 30 miljoner kanräcka. Vad gäller de övriga anslagen avser vi återkomma isamband med budget.NäringsdepartementetRegeringen föreslår nu att ytterligare 4 miljoner kronoranslås till närings- och teknikutvecklingsverket ().Motiveringen förefaller behjärtansvärd eftersom det handlarom att bättre ta vara på bidragsmedel från EU.Vi är emellertid kritiska till de omfattande stöd till näringslivet som bl autgår på det nu aktuella anslaget. Stödet får ofta konkurrenssnedvridandeeffekter och ger då inte vare sig nya jobb eller en bättre struktur inäringslivet. En stor del av dessa stöd bör därför avskaffas. Istället föreslårviatt arbetsgivaravgifterna sänks och att beskattning av företag och kapital sesöver i syfte att främja en långsiktigt hållbar tillväxt i näringslivet. Ikonsekvens med detta har vi i vårt budgetförslag minskatanslaget till med (i motion till kompletterings-propositionen ).Vi är också kritiska till den omfattande bidragskarusell som EU i hög gradutgör.Samtidigt noterar vi att vindkraftsutbyggnaderna i landet äntligen tagit fart.Ett verksamt medel för denna positiva utveckling är det investeringsbidrag på35 % som utgår. Genom flera uppgörelser mellan regeringenoch har bidraget stegvis utökats, nu senast med en påplussningpå 100 miljoner i den s k tillväxtpropositionen. Det visar sig emellertid attdet redan nu finns ansökningar på bidrag motsvarande 180 miljoner, dvs attendast lite drygt hälften av nu liggande ansökningar kan beviljas inom nugällande budget. Vi föreslår därför att ytterligare anslåstill investeringsbidrag för byggande av vindkraftverk. Vi föreslår dessutomatt bidragsdelen sänks till för dessa tillkommande investeringsbidrag.Därigenom kan ytterligare vindkraftverk komma till stånd.Vi har tidigare i en överenskommelse med regeringen infört ettinvesteringsbidrag för ackumulatortankar till vedeldade pannor. Syftet är attöka och förbättra användningen av vedbränslen och därigenom också minskael- och oljeberoendet. Vi föreslår nu att detta kompletteras med ettinvesteringsbidrag till nya vedpannor för bostäder. Ett sådant bidrag börockså kunna utgå till byte av befintliga ved- eller kombipannor till nyaenergieffektiva och förbränningstekniskt betydligt bättre vedpannor. Dessa ärännu relativt dyra och en extra stimulans kan därför behövas i ettövergångsskede. En ökad användning av biobränsle för uppvärmning avbostäder och fastigheter är också en viktig pusselbit i att avvecklakärnkraften. Vi föreslår att avsätts i tilläggsbudget tillinvesteringsbidrag till nya vedpannor. Bidragets storlek bör vara avkostnaden för den nya pannan.För att finansiera denna tillkommande utgift föreslår vi att anslaget tillNUTEK:s övriga verksamheter minskas med motsvarande belopp. Därvidska emellertid inte den delen av verksamheten som syftar till att miljöanpassasamhället, eller som på andra sätt har betydelse för att minskaenergianvändning och ökat nyttjande av t ex inhemska biobränslen, påverkasnegativt. Vi anser att regeringen bör se över och överväga att dela verket så att de exploateringsinriktadedelarna avskiljs från de delar som syftar till att minska resursförbrukning ochmiljöpåverkan. Regeringen bör återkomma till med ettsådant förslag.I propositionen anges att det inom anslaget F 5 Rymdverksamhet saknasutrymme för två nya rymdprojekt. Det gäller deltagande i den inklusive driften av en komplex utpost i rymden ochbemannade transporter samt programmet Metop för att utveckla poläravädersatelliter.Vi anser att bör satsa på tillämpningar avrymdteknologi, t ex utvecklandet av miljödatacentret iKiruna och utveckling av vädersatelliter. Vi anser däremotinte att det finns ekonomiskt utrymme för attdelta i projekt med bemannade transporter och drift av enkomplex utpost i rymden.Vi anser därför att inte ska delta i den planerade . Vi föreslår att till rymdverksamhet på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /96 ska anvisas ett ramanslag på50 . Det betyder en minskning av regeringens förslag med12 544 000 kr.CivildepartementetVi anser att länsstyrelsernas uppgifter vad gällernäringspolitik och regionalpolitik bör överföras pålandstingen som bl a därigenom utvecklas till alltmer tydligaregionala parlament. Vi har därför tidigare föreslagitminskade anslag till länsstyrelserna med ca 10 miljonerkronor.Nu föreslår regeringen att länsstyrelserna ska få ytterligare 10 miljonerkronor med hänsyn till nya åtaganden till följd av EU-medlemskapet. Vianser att detta behov kan täckas inom nuvarande budget genomomprioriteringar och genom att låta landstingen spela en större roll i detregionala arbetet. Vi avslår således regeringens förslag om anslagshöjning.MiljödepartementetDet är bra att regeringen nu ökar anslaget till sanering ochåterställning av miljöskadade områden. Behovet är mycketstort, problemet är allvarligt eftersatt. Detta framgår bl a vidberäkningen av den s k miljöskulden. Vi motionerade redan isamband med att budgeten ursprungligen lades fram i januari1995 om att anslaget borde höjas med ,vilket skulle betyda mer än en tredubbling av anslaget. Detskulle bättre motsvara kravet att stegvis minskamiljöskulden. Enligt propositionen omfattar nu liggandeansökningar för åtgärder på 97 områden en sammantagenkostnad på 267 miljoner kronor.Det påslag som regeringen nu föreslår är . Detta äruppenbart otillräckligt. Vi upprepar därför vårt förslag att anslaget bör höjasmed , dvs 47 miljoner mer än vad regeringen nu föreslår.Regeringen föreslår nu också ytterligare till anslagetSärskilda projekt (A11). Vi anser att ett särskilda projekt måste inrättas underpågående budgetår för dels kalkning i syfte att bromsa försurning i vattenoch mark, och dels till ersättning för rovdjursrivna renar. De ordinarieanslagen för dessa ändamål är helt otillräckliga. Vi föreslår att ytterligare 60miljoner anslås till kalkning och 20 miljoner till ersättning för rovdjursrivnarenar. Vad gäller anslaget till ersättning för rovdjursrivna renar så avses attdet också ska täcka kostnader för de inventeringar av rovdjur som krävs föratt det redan införda nya ersättningssystemet ska kunna genomföras.Sammantaget föreslår vi under anslaget A11 utöver vadregeringen nu föreslår. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att barntillägget inom särskilt vuxenstudie-stöd för arbetslösa återinförs från och att härförytterligare tillförs anslaget på tilläggsbudget /96,12. att på tilläggsbudget för /96 anslårytterligare utöver vad regeringen föreslagit på anslagetBidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet tillåtgärder för barn med speciella läs- och skrivsvårigheter i enlighetmed vad som föreslås i motionen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fördjupad information och diskussion omgentekniken som ett led i satsningen på utbildningsområdet,24. att på tilläggsbudget för /96 anslår50 till Rymdverksamhet i enlighet med vad som anförts imotionen,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvalitetskontroll av traditionellaköksväxtsorter skall likställas med kravet på kvalitetskontroll avprydnadsväxter,6. att , utöver det anslag på som regeringenvill ge som bidrag till Statens utsädeskontroll för kvalitetskontroll avprydnadsväxter, beslutar att anslå under budgetåret försortgodkännande och kontroll av traditionella köksväxtsorter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav och kostnader för certifiering och kontrollav standardutsäde av köksväxtfröer,8. att på tilläggsbudget för /96 anslårytterligare till Sanering och återställning avmiljöskadade områden i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att på tilläggsbudget för /96 anslårytterligare utöver vad regeringen föreslagit och att dessatillkommande medel fördelas i enlighet med vad som anförts imotionen.