mot · GJ02Fi105 · 1996-05-14 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:194 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Uppföljning av dettillväxtfientliga nyainomkommunalautjämningssystemetRegeringens skrivelse beskriver utförligt utvecklingen på enrad områden inom den kommunala verksamheten. Mycketlite sägs dock om effekterna av det nya inomkommunalautjämningssystem som beslutade om hösten 1995.Det nya utjämningssystemet är mycket betydelsefullt förrelationerna mellan staten och kommunerna. I någrakommuner innebar de nya reglerna radikala förändringar avförutsättningarna för att fullgöra medborgarnas uppdrag. Detär därför anmärkningsvärt att regeringen inte redan på dettastadium kommenterar och följer upp effekterna av det nyasystemet.Moderaterna påpekade under behandlingen av förslaget både i sinpartimotion och i en särskild motion väckt av de moderata ledamöterna frånStockholms län att effekterna av det nya systemet både var principielltförkastliga och dessutom i enskilda fall direkt tillväxtfientliga. Det nyasystemet permanentade den tidigare använda metoden attgrundlagsstridigt möjliggöra överförandet av resurser mellan kommuner.Även om riksdagsmajoriteten ställde sig bakom en annan tekniskkonstruktion leder det nya systemet i effekt till att kommunala skattemedeluttagna för verksamhet i en kommun nu kan komma att användas i en annan.PomperipossaeffekterSystemet innehåller, precis som varnade för,Pomperipossaeffekter. Ökat skatteunderlag ger minskadeintäkter. Detta drabbar vissa kommuner mycket hårt, meneffekten syns hos alla kommuner som har en utdebiteringunder riksgenomsnittet. Anledningen till att denna effektuppträder är att inbetalningarna tillinkomstutjämningssystemet beräknas utifrån engenomsnittlig skattesats och inte kommunens egen skatt.Systemet har därför inbyggt en press på vissa kommuner atthöja sin skatt. Detta står i skarp kontrast till medborgarnasönskemål. Regeringen har dessutom i andra sammanhangföreslagit att åtgärder skall vidtas för att hejda försök tillkommunala skattehöjningar.Försöker statsmakten på detta sätt tvinga fram skattehöjningar i vissakommuner får det även andra konsekvenser. Kommunalskatten är propor-tionellt en tyngre skatt för låg- och medelinkomsthushåll att bära. Effektenav att höja kommunalskatten i kommuner där medborgarna har högrebostadskostnader än i andra delar av landet kan leda till att de med de lägstainkomsterna tvingas flytta. Regeringens politik leder till segregation.Pomperipossaeffekten uppträder i många kommuner. Vi vill dock särskiltpeka på exemplen från de tre kommuner, , och , somav regeringen särskilt utpekades när förslaget genomfördes. Här blir denegativa effekterna som störst.Täby kommunTäby kommun tjänar på varje invånare somblir arbetslös. Omvänt gäller att för varje extra 10 000 kronorsom kommunen får in i skatt får den betala tillsystemet.Reglerna innebär att en del av den negativa effekten fördröjs. Täbykommun får ett s k införandetillägg. För Täbys delavtrappas detta tillägg på . I riksdagsbeslutet hävdades att ingenkommun skulle drabbas med mer än motsvarande /invånare och åri förlorade intäkter. För , och sattes motsvarandegräns till /invånare och år. Detta är dock inte med sanningenöverensstämmande. drabbas redan första året av eninkomstminskning på /invånare, dvs mer än fyra gånger störreän vad som angavs som maxgräns. I skattekronor räknat motsvarar bortfallet1:50 skattekronor för . Fullt utbyggt innebär systemet ettavtapp på motsvarande 5:62 skattekronor.Danderyds kommunDanderyds kommun förlorar motsvarande2:44 på skatten till följd av det nya systemet. Det motsvararett bortfall på för kommunen.Fullt utbyggt blir det totala skattebortfallet 296,6 miljonerkronor motsvarande 5:69 skattekronor. Pomperipossaeffekten medför attkommunens intäkter (netto) minskar med om enkommuninvånare ökar sin beskattningsbara inkomst med 100 000 kronor.Pomperipossaeffekten följer av att inkomstutjämningssystemet har beräknatsutifrån en genomsnittlig skattesats på 18:11 och inte efter kommunens egenskattesats på 15:11.Danderyds kommun har landets högsta skattekraft. För att illustrera hur detnya systemet i effekt får tillväxtfientliga följder kan en intressant jämförelsegöras med , som har landets lägsta skattekraft.Exemplet bygger på att systemet är fullt utbyggt och baseras på 1995 årstaxeringsutfall. Om kommun skulle sänka sin skattekraft ner tillBorgholms nivå, via kraftigt stegrad arbetslöshet eller som en följd av atthöginkomsttagare flyttat utomlands, tjänar kommunen 113 miljoner kronor.En förändring som alltså från alla samhällsekonomiska aspekter är av ondoblir för kommunen en förstärkning av kassan. Kommuninvånarnasinbetalningar av kommunalskatt skulle minska med menkommunens inbetalning till inkomstutjämningssystemet med 424 miljonerkronor skulle ersättas av ett bidrag på . Systemet ärtillväxtfientligt.Lidingö kommunLidingö kommun förlorar 1996 till följdav det nya systemet. Fullt utbyggt förlorar kommunen 227,4miljoner kronor motsvarande 3:70 skattekronor.Liknande Pomperipossaeffekter som beskrivits ovan uppträder även förLidingös del.BorttagenPomperipossaeffektI regeringens skrivelse anges att förslag till förändringar avdet nya utjämningssystemet som skall gälla skallläggas fram av den parlamentariska kommitté som har tilluppgift att följa upp och utveckla det nya utjämningssystemetför kommuner och landsting. Dessa förslag skall föreliggasenast . Vi menar att den i motionenbeskrivna Pomperipossaeffekten som ger upphov till entillväxtfientlig politik inte kan anses vara en rimlig ellerönskad effekt av det nya systemet och bör därför skyndsamtarbetas bort. Den ovan nämnda kommittén bör få i uppgift attlägga förslag till hur detta kan ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i < CR > motionen anförts om vidgad arbetsuppgift för kommittén som < CR > utvärderar det nya utjämningssystemet mellan kommuner och landsting.Stockholm den 14 maj 1996Fredrik ()()()()