ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02N240 · 1996-10-07 00:00:00 — patent- och registreringsverk (PRV) har världensäldsta historia och har bland de största patentsamlingar somfinns samlade under ett tak. Hos PRV kan intresserade frånhela världen söka idéer och erhålla hjälp från kompetentpersonal. Utan kostnad kan man ta del av det omfattandebibliotek som finns hos PRV.Att däremot söka patent är förknippat med kostnader och dessa kan försmå innovatörer i vissa fall upplevas som ett hinder. Det kan således förmånga innovatörer bli svårt att söka och senare också skydda patentbaraidéer i dagens system. Därtill kommer eventuellt också upplevelsen av attformaliteterna kring patentsökning känns betungande.För innovatören finns också många andra risker att passera på vägen frånidé till verklighet. Ofta måste olika experters kunskaper tas i anspråk för attidén skall kunna förverkligas. Dessutom kanske kontakter måste tas medsamarbetspartners inom t.ex. industrin, här och i utlandet. Kontakter måsteockså tas för att hitta lämplig finansiering av projektet. Vid varje tillfälleinnovatören tvingas redogöra för och motivera sin idé finns således ocksårisken att idén går honom ur händerna. Idégivaren skall då klara intrång ochbesvär på sitt patent kanske från multinationella företag som enkelt kanförhala patenträttigheten och själva nyttja idén på marknaden medvetskap om att det i förlängningen oftast blir en billig förlikning - om ensdet.Många små innovatörer behöver ett ökat stöd till skydd för sina idéer. Detskulle kunna åstadkommas om det skapades ett system där en opartiskinstans kan bisitta idégivaren i de förhandlingar där innovatören anser sigbehöva skydd. Förhandlingarna protokollförs av den opartiska instansen,dessa protokoll kan senare vid eventuella tvister åberopas och möjligenhjälpa till att bilägga dessa tvister. Väsentligt för de små innovatörerna ärattkostnaderna som är förknippade med en opartisk bisittare i förhandlingar inteblir oöverstigliga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till innovatörer.
mot · GK02N241 · 1996-10-07 00:00:00 — Småföretagens behov av kvalificerad yrkesteknisk kunskap har modeller för en eftergymnasialkvalificerad yrkesutbildning diskuterats. I utredningenYrkeshögskolan - Kvalificerad eftergymnasial utbildning,SOU 1995:38, lades riktlinjer fast för hur en kvalificeradeftergymnasial utbildning skulle kunna utvecklas.Vårriksdagen beslutade att en försöksverksamhet skulle inledas under1996. Verksamheten leds av en kommitté som bl.a. har till uppgift att priori-tera mellan inkomna förslag.Alla är överens om att en kvalificerad yrkesutbildning är viktig förSveriges utveckling. Utbildningen skall vara efterfrågestyrd och utgå frånnäringslivets behov och önskemål. I förarbetet har emellertid mycketfokuserats på de stora företagen och den offentliga sektorns behov avkvalificerad arbetskraft. Vi vill därför fästa uppmärksamhet påden typ av yrkesutbildningar som behövs ute i de små företagen och där inteminst hantverksföretagens behov måste betonas.Det är därför angeläget att försöksverksamhet även inleds på detta område.Stiftelsen har en utbildningsanläggning i därman nu planerar att utveckla en eftergymnasial kvalificerad yrkesutbildningmed särskild inriktning mot småföretag och hantverkare i samarbete medLeksands kommun och bedriver Stiftelsen en 40-poängskurs i entreprenör-skap i samarbete med . Utbildningen har blivit mycketefterfrågad och är ett viktigt komplement till de andra högskoleutbild-ningarna som drivs i landet för småföretag.Det finns önskemål om att utveckla ett musikhantverkscentrum iLeksand. Detta skulle betjäna landets samtliga musikhantverk. Inledningsvisplaneras utbildningar för pianoreparatörer och fiolbyggare. försöks-utbildningar har visat sig värdefulla och kommer att fördjupas med teorioch praktik på företag. Utbildningarna kan bli "spjutspets" för en avanceradhantverksutbildning i och som man annars måste söka sig utomlandsför att finna.Vi vill peka på dessa initiativ som kan tjäna som föredömen och "spjut-spetsutbildningar" för hela landet. Det är därför viktigt att tarhänsyn till önskemål från udda branscher och tillgodoser de små företagenoch hantverkets behov av kvalificerad yrkesutbildning i sin bedömning avutbildningsansökningarna.Med hänvisning till de insatser som behöver göras och som redan på-börjats vid verksamheten i , är det angeläget att påtalarvikten av att även småföretag och hantverkare medges bidrag för att kunnadelta med olika försök av kvalificerad yrkesutbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även de små företagen och hantverkarna bör bli involverade iförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning.
mot · GK02N244 · 1996-10-07 00:00:00 — långsiktiga konkurrenskraft försvagas avsnedvridande företagsstöd. En växling av företagsstöd motsänkta arbetsgivaravgifter skulle öka sysselsättningen ochbidra till att konkurrens sker på lika villkor.I september 1995 tillsattes en kommitté med uppgift att se över de statligaföretagsstöden och föreslå möjliga alternativ. Kommittén gjorde en brist-fällig analys av möjligheterna att kvitta företagsstöd mot sänkta arbetsgivar-avgifter.Kommittén konstaterade bland annat att en avveckling av de arbets-marknadspolitiska företagsstöden inte skulle ge utrymme för en sänkning avarbetsgivaravgiften. Orsaken ansågs vara att alternativet till stöden är attstaten måste betala ut arbetslöshetsersättning.Undersökningar av startaeget-bidraget visar att det utnyttjas till 40 procentav individer som även utan stödet skulle öppnat eget. Ytterligare 40 procentuppger att de kanske skulle startat utan stöd. av dem somerhöll bidraget ansåg att det hade avgörande betydelse. Bidraget utnyttjas tillstor del i branscher med låg lönsamhet och stagnerande sysselsättning. Detleder till att existerande företag konkurreras ut av nystartade och statligtsubventionerade företag.En indragning av rekryteringsstödet torde innebära en ren nettobesparing.Stödet ges till företag som anställer långtidsarbetslösa. Bidraget förändrarinte antalet sysselsatta, utan påverkar endast vilka som får jobb. Enavveckling av stödet skulle inte betyda att fler blev arbetslösa.Åtgärder som ALU och API har undanträngningseffekter. Kommitténnöjer sig med att konstatera att ALU till stor del utnyttjas av offentlig sektoroch att åtgärden inte bör inverka på konkurrensen. Många mindre företag bliremellertid utkonkurrerade av kommunala bolag med ALU-anställda. ÄvenAPI har betydande konkurrenseffekter i vissa branscher. Företag inom olikaservicebranscher lyckas hålla ned sina lönekostnader på grund av att en stordel av personalstyrkan består av statligt avlönade praktikanter.En grundlig genomgång av företagsstöden visar att besparingar är möjliga.Besparingarna skulle ge utrymme för sänkta arbetsgivaravgifter som imotsats till företagsstöd gynnar alla företag.En ny parlamentarisk utredning borde tillsättas med uppdrag att analyseraföretagsstödens konkurrenseffekter samt att belysa i vilken mån sänktaarbetsgivaravgifter är ett bättre alternativ. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna attkvitta företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02N245 · 1996-10-07 00:00:00 — En stark och fungerande konkurrens mellan olika företag ochföretagsformer är en självklar förutsättning för enmarknadsekonomi. beslut , omförbud för Södra Skogsägarnas medlemmar att samverka ompriser vid försäljning till externa sågverk ochmassaindustrier, pekar emellertid på ett behov av modifieringav konkurrenslagen. Effekten av beslutet, om det skulleverkställas, är att enskilda mindre skogsägare i praktikenockså förhindras att samarbeta i andra för hela folkhushålletnyttiga frågor.Medlemmarna i har valt att samarbeta och investera iförädlingsindustrin i organisationsformen ekonomisk förening. Såvitt vi harkunnat finna hade beslut om förbud för samverkan intekunnat utfärdas, om skogsägarna i stället hade valt organisationsformenaktiebolag. Alternativt skulle verksamheten med nuvarande lagstiftningkunna fortsätta om föreningen ombildades till aktiebolag. Detta förhållandeatt en företagsform är diskriminerad i förhållande till en annan är enligt vårmening oacceptabelt.Ett förbud för enskilda skogsägare att samarbeta vid försäljning av virkedrabbar inte bara skogsägarna. För många mindre sågverk är ett samlat utbudav timmer en förutsättning för en fungerande råvaruförsörjning. De kan klarasig med en minimal inköpsorganisation och en samordnad transportapparat.Om sågverken tvingas att förhandla med alla skogsägare innebär det attkostnadseffektiviteten minskar till nackdel för alla inblandade parterinklusive den slutliga konsumenten av produkterna.Ur ett samhällsperspektiv är rationella affärsrelationer och optimeradetransporter viktigt. Genom att samverka i en skogsägarförening medverkarmedlemmarna till detta. Den optimering av virkesflödena som kan ske inomen skogsägarförening är till gagn för hela folkhushållet. Det vore därför djuptolyckligt om samarbetet inom skogsägarföreningarna förbjöds.En förändring av konkurrenslagen bör komma till stånd som möjliggör förskogsägare att även i fortsättningen samarbeta i företagsformen ekonomiskförening. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ändring i konkurrenslagen.
mot · GK02N247 · 1996-10-07 00:00:00 — En friare handel mellan länder förutsätter att företagen i olikaländer ges likartade förutsättningar vad gäller subventioneroch stöd av olika slag. Uppenbara handelshinder som tullar,importavgifter och importkvoter kompletteras ofta av merdolda som t.ex. statliga subventioner till vissa näringar somfår snedvridande effekt bl.a. på den internationellakonkurrensen. Detta har bl.a. uppmärksammats inomjordbrukssektorn, vilket var en viktig förutsättning för densvenska avreglering som påbörjades (mensom dessvärre gått i baklås pga av EU-medlemskapet m.m.).Den energiintensiva exportindustrin har i haft en raddolda subventioner. Lägre energiskatt, lägre koldioxidskatt och lägre energi-priser än vad som annars gäller i landet är kanske de mest slående inslagen.Detta är samhällsekonomiskt snedvridande och bl.a. ur miljösynpunkt direktnegativt. Motivet till denna anomali är att dessa företag i den internationellakonkurrensen måste ha dessa favörer för att överleva. Alternativet är att delägger ner och att produktionen i praktiken flyttar till något annat land därtillräckliga subventioner ges.En internationell avreglering av subventioner, särskilt de dolda, till export-industri framstår som angelägen. En sådan avreglering skulle sannolikt ge ettbättre utnyttjande av befintliga resurser, vilket skulle innebära en vinst förossalla. Det skulle också möjliggöra genomförandet av en rad synnerligenlegitima miljökrav i alla de inblandade länderna. Industriernas utpress-ningsmandat mot sina respektive regeringar/parlament skulle ju försvagaskraftigt vid en avreglering av denna typ.Vi ser det därför som angeläget att den såväl iEuropeiska unionen som i det fortsatta arbetet inom tar initiativ till och aktivt arbetar för en avreglering avframförallt dolda subventioner till exportindustri. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den bör arbeta för internationell avreglering av doldasubventioner till exportindustri.
mot · GK02N249 · 1996-10-07 00:00:00 — Konkurrens inom skola och sjukvård När konkurrenslagen tillkom under den borgerligamandatperioden fanns en bred politisk enighet om vikten avatt garantera konkurrens på lika villkor, oavsett i vilken regiverksamheten bedrivs. Detta har också utgjort grunden förhur till exempel kommuner genomför upphandling påentreprenad.Tyvärr omfattas inte serviceverksamheter som hälso- och sjukvård,utbildning och skolor m.m. av denna lag.Genom olika styrmedel såsom skolpeng, mödravårdspeng och annanprestationsersättning försökte den borgerliga majoriteten 1991-94möjliggöra konkurrens på lika villkor mellan verksamheter i offentligrespektive privat regi.Under denna period växte privata alternativ inom både hälso- och sjukvårdoch utbildning fram. I öppnades privata mödravårdscentraler ochandelen friskolor i hela landet ökade fem till sex gånger.Det är ur denna synvinkel svårt att förstå att regeringen har valt att t.ex.strypa den positiva konkurrens som finns mellan kommunala och friståendeskolor genom föreslagna lagändringar i prop 1995/96:200. Det ärsärskilt anmärkningsvärt med tanke på elevernas stora intresse för defristående skolorna. Dessa skolor har mer än 25 000 elever och nästanlika många står i kö.Ett annat exempel är de privata mödravårdscentralerna som inte längre fårkonkurrera på lika villkor. Sjukvårdsersättningar mellan landsting regleras iriksavtalet, men omfattar i praktiken inte de privata enheterna. Konkurrensensätts på detta sätt helt ur spel.Konkurrenslagens intentioner, att möjliggöra konkurrens på lika villkor föratt stimulera kvalitet och utveckling, borde också omfatta sjukvårdstjänstersamt skol- och utbildningsväsendet. Konkurrenslagens tillkomst vilar på enbred politisk enighet.Det är därför angeläget att konkurrenslagen görs tillämplig på allasjukvårdstjänster likaväl som på alla tjänster inom skola och utbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag innebärande attkonkurrenslagen görs tillämplig på alla tjänster inom sjukvård, skola ochutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02N253 · 1996-10-07 00:00:00 — har deltagit i internationellt rymdsamarbete sedan1962 och även satsat på ett stort nationellt program. Underde första åren som var aktivt på rymdområdet,motiverades verksamheten av forskningspolitiska skäl.Under senare år har näringspolitiska skäl kommit att betonasalltmer tillsammans med regional-, utrikes- ochforskningspolitiska motiv.Den långsiktiga satsningen på rymdområdet har lett till att svenska företagbyggt upp en avancerad rymdteknik inom vissa områden. Det internationellasamarbetet har varit en förutsättning för att uppnå detta. Genom att Sverigesatsat på en avancerad rymdforskning, har man kunnat delta i detinternationella rymdforskningssamarbetet. Huvuddelen av den framgångsrikaoch livskraftiga rymdverksamheten finns i . För att uppnå fullständigrationalitet bör den industriella delen inom rymdbolaget som ärlokaliserad till flyttas till Kiruna.Under 1996 har ett miljö- och rymdforskningsinstitut etablerats i Kiruna.Stora internationella projekt och kampanjer på detta område bedrivs medoperativ bas i . Det är viktigt att en professur i atmosfärkemi, d.v.s.ozonforskning, inrättas.Högskolan, - KirunarymdforskningI samarbete med bör ettrymdforskningscentrum med forskningsskola etableras iKiruna. Vidare bör nuvarande ingenjörsutbildning byggas på.Det är utomordentligt viktigt att rymdverksamheten i Kirunautvecklas ytterligare, inte minst för de internationellasamarbetsprojekt som pågått och fortfarandepågår.Finansieringen av de förslag som anförts i motionen bör kunna ske inomramen för forskningsanslagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att etablera en professur i ozonforskning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att etablera ett rymdforskningscentrum med forskningsskola iKiruna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingenjörsutbildningen i byggs på,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rymdbolagets hela industriella verksamhet koncentreras tillKiruna.
mot · GK02N255 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya regler i LAS och MBL samt vid konflikter,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av dubbelbeskattningen,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lägre skatt för fåmansbolag,46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälften kvar i inkomstskatteskalan,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av den nya fastighetsskatten på industrifastigheter,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopande av den förlängda arbetsgivarperioden isjukförsäkringen,59. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av de nya reglerna för förmögenhetsvärdering avaktier,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar av konkurslagstiftningen,611. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny arena för nyföretagande i gränssnittet mellanoffentlig och privat verksamhet.
mot · GK02N258 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett öppet och dynamiskt samhälle kännetecknas bl.a. av attmöjligheterna till utveckling och framåtskridande är vidastörre än förekomsten av återhållande och dämpande faktorersom t.ex. otidsenliga och föråldrade lagar, stelbenta ochrigida regelverk och myndighetsstrukturer.Land skall med lag byggas och det är ofrånkomligt att det i ett modernt ochkomplext samhälle med tiden skapas en svårgenomtränglig snårskog avlagar, författningar, förordningar och föreskrifter som ibland har spelat ut sinroll, ibland framstår som kontraproduktiva, ibland är felaktiga, missvisande,verkningslösa eller överflödiga o.s.v. Kort sagt där utvecklingen och/ellertidsandan hunnit förbi regleringen men där denna, formellt sett,ännu är i kraft.Sverige behöver bl.a. en högre tillväxt och flera naturliga, okonstlade jobb.För detta behövs bland annat också ett bättre tillväxtklimat, en "bördigare"jordmån för entreprenörer, innovatörer, nyföretagare och idérika, arbets-villiga entusiaster m.fl. Men regelverken, en del av jordmånen, bromsaribland redan de initiala ansatserna eller hämmar i onödan en fortsatt positivutveckling.Samtliga medborgare är givetvis betjänta av så adekvata, tidsanpassade,klara och entydiga bestämmelser som möjligt i enlighet med den allmäntrådande rättsuppfattningen och rättskänslan. I den andan har självfalletfrämst ett betydande ansvar.Lika viktigt som att stifta nya lagar i takt med samhällets förändringar ärdet att mönstra ut föråldrade, överspelade eller annars uttjänta lagar,förordningar och bestämmelser. För den skull bör en avregleringsdelegationinrättas (ev. permanent) som ett ekonomiskt/juridiskt expertorgan åtregeringen men med årlig rapporteringsskyldighet direkt till riksdagen.Delegationens uppgift blir bl a att fortlöpande och systematiskt inventeraregelverk och författningssamlingar, ge regeringen förslag och råd rörandesådana lagar som regeringen kan föreslå besluta att upphäva eller -ifråga om förordningar och liknande bestämmelser - regeringen efterbemyndigande av på egen hand kan besluta skall upphöra att gälla.Delegationen föreslås arbeta som ett tjänsteorgan i kansliform. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en fortlöpande utmönstring av föråldrade eller avandra skäl uttjänta regelverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att inrätta en avregleringsdelegation.
mot · GK02N260 · 1996-10-07 00:00:00 — fick en ny konkurrenslag som förbjuderall prissamverkan. Detta förbud är mycket långtgående. Inomskogsbranschen träffade skogsindustrin/köparna ochskogsägareföreningarna/säljarna marknadspris-överenskommelser om priser på sågtimmer, massaved ochflis. Överenskommelserna var offentliga, definierade i längdoch för geografiskt område, s k prisområde. Denna form avrekommenderade priser är nu förbjudna enligt den nya lagen.En undantagsmöjlighet finns dock om de samverkandeföretagen har en marknadsandel understigande avden relevanta marknaden och tillsammans har en omsättningmindre än 200 miljoner kronor.1994 ändrades konkurrenslagen så att samverkan i jordbrukets, skogs-brukets och trädgårdsnäringens primärföreningar undantogs från förbud ochdärmed var föreningarna åter lagliga.Oklarheterna kring primärföreningarnas ställning har dock kvarstått bero-ende på den snåriga lagstiftningen. Detta har bl a lett till att granskar skogsägarföreningarnas verksamhet för att pröva om försälj-ningssamarbete på sågtimmer och massaved är konkurrensbegränsande ochom verksamheten strider mot förbudet i konkurrenslagen.Detta är en synnerligen olycklig situation för de inblandade parterna. Det äruppenbarligen nödvändigt att skapa klarhet i vad lagstiftaren avsett med attundanta primärföreningar från förbud om prissamverkan.För att ha en motvikt till några få, mycket starka aktörer på virkesmark-naden behövs skogsägareföreningarna. De tar tillvara den enskilde medlem-mens intressen gentemot de stora aktörerna och de fyller en viktig fuktion föratt få en rationell hantering av många, ofta mycket små, virkesleveranser. Detfinns en rad ytterligare skäl till varför skogsägareföreningarna är ett positivtinslag i svensk ekonomi.Behovet av en ändring av konkurrenslagen avseende skogsägareföreningarär tydligt. Ett sätt att hantera frågan vore att konkurrensrättsligt definieraenekonomisk förening för enskilda lantbrukare/skogsägare som en ekonomiskenhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en förändring av konkurrens-lagstiftningen syftande till att säkra jordbrukets, skogsbrukets ochträdgårdsnäringens rätt att samverka i primärföreningar.
mot · GK02N264 · 1996-10-07 00:00:00 — liberalerna menar att en minskning av anslagettill den maringeologiska verksamheten om 6,7 miljonerkronor hotar det arbete som bland annat lagts ned för attåstadkomma en rimlig maringeologisk karteringstakt avSveriges havsområden. Den maringeologiska karteringen ärviktig främst ur miljöövervakningssynpunkt och med hänsyntill de internationella konventioner som har anslutitsig till. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till A 9 geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. (utgiftsområde 24) för budgetåret 1997anvisar mer än vad regeringen har föreslagit eller således131 .