mot · GJ02Fi116 · 1996-06-19 00:00:00 — finns mer än 400 000 i förtidspensions-system och över 150 000 långtidsjukskrivna.Vid sidan av det s.k. lönegapet mellan könen finns det ett arbetstidsgapvars effekt blir att de ekonomiska villkoren mellan könen skiljer sigväsentligt. sattes som norm i ett samhälle där mänlönearbetade och kvinnor i stor utsträckning arbetade med det obetaldaarbetet i hushållen. har kvinnorna gått ut iarbetslivet men för att kunna kombinera arbete och familj har kvinnornabekostat sin egen arbetstidsförkortning genom att arbeta deltid. Jämför manarbetstidsuttaget per hushåll kan vi konstatera att arbetade vi 48timmar per hushåll, arbetar vi per hushåll,de hushåll som har arbete vill säga. Arbetstiden är ojämnt fördelad mellankönen, män arbetar i snitt med lönearbete och iveckan med det obetalda arbetet. Kvinnor arbetar i snitt 27 timmar i veckanmed lönearbete och med det obetalda arbetet.Med över en miljon människor utanför arbetsmarknaden, i arbetslöshet ochi olika försörjningssystem är det att sänka arbetstiden i Sverige.Kortare arbetstid ger fler jobbTCO har i sin rapport visat att om vikortade arbetstiderna såökar sysselsättningen med 3,7-4,, arbetslösheten sjunkermed 1,7-2,som statens finanser förbättras.Enligt TCO motsvarar detta en sysselsättningsökning med150 000-200 000 personer.Sänkningen av arbetstiden inom metallindustrin i visar på ensysselsättningseffekt av . Enligt IG Metall tillskapades eller säkrades180 000-300 000 arbetstillfällen. motsvarighet till AMS redovisaratt 1 miljon arbetstillfällen tillskapades eller säkrades.I inleds nu en rad försök med arbetstidsförkortningar som ett led ikampen mot arbetslösheten. Försöksverksamheten är ett resultat av politiskabeslut byggda på en dialog med arbetsmarknadens parter. Det finns redan nuen rad exempel på genomförda arbetstidsförkortningar i finländsktillverkningsindustri där arbetstiden sänkts och där arbetetomorganiserats från två skift till tre skift för att kunna utöka driftstiden och fåett bättre utnyttjande av kapitalinvesteringar. Arbetstidsförkortningen har därinneburit ökad produktivitet, nyanställningar och genomförts med bibehållenlön.Den svenska inställningenI hänvisar fortfarande ledande politiker till denforskning som bygger på teoretiska studier och som visar attdet är osäkert om en arbetstidsförkortning skulle ge flerarbetstillfällen. Detta grundar sig på teoretiska studier av dens.k. K-sektorn som sysselsätter avarbetskraften. Övriga sektorer, där majoriteten () avSveriges löntagare arbetar, finns det ingen forskningkring. Däremot visar genomförda arbetstidsförkortningar ioch utanför att arbetstidsförkortningar leder till ökadsysselsättning även om utfallen varierar starkt.En välfärdsvinstI dag är den genomsnittliga pensionsåldern i ca 58år, människor tvingas lämna arbetslivet p.g.a.förslitningsskador, stressiga arbetsmiljöer, arbetsrelateradesjukdomar.Sedan 1970-talet har vi arbetat aktivt med lagstiftning och tekniskaåtgärder för att förbättra ett arbetsliv som slår ut människor . Trotsdetta kvarstår det faktum att 30 000-40 000 människor slås ut urarbetslivet och in i förtidspensioneringssystem som 150 000 gårlångtidssjukskrivna, inte alla, men många, p.g.a. av arbetsrelaterade skadoreller sjukdomar. En arbetstidsförkortning innebär att den tid som människorfinna på arbetet kortas. Detta kommer att ha en direkt inverkan på bl.a.belastningsskador, där det är klarlagt att ett avgörande sätt att undvika attdenna typ av skador uppstår är att minska arbetstiden. Det finns också ettklart samband mellan arbetsolyckors antal och arbetstidens längd. Enarbetstidsförkortning innebär att både de arbetsrelaterade sjukdomarnaoch arbetsolyckorna kommer att minska.En arbetstidsförkortning kommer också att verka inkomstutjämnandemellan könen. arbetar över 900 000 deltid, de flesta kvinnor. Enarbetstidsförkortning innebär att deras sysselsättningsgrad kommer att höjasoch därmed löneinkomsten. Utifrån den verklighet som innebär att män haren högre inkomst och högre arbetstidsmått kommer en arbetstidsförkortningatt verka i en inkomstutjämnande riktning mellan könen.Arbetstidens förläggningI dag pågår en diskussion om flexiblare arbetstid. Just intime-produktion, snabba konjunktursvängningar m.m.innebär att åttatimmarsdagen och 40-timmarsveckan ofta blirifrågasatt framförallt från arbetsgivarhåll. Nya avtal omkonjunkturanpassad arbetstid har under det senaste årettecknats inom en rad områden, ofta som alternativ tilluppsägningar. är arbetstidslagen dispositiv, det innebäratt arbetstider kan bransch- och konjunkturanpassas viakollektivavtal, att åttatimmarsdagen och 40-timmarsveckanär en norm, ett förhandlingsgolv, som sedan parterna kanavtala utifrån. Detta innebär att nuvarande arbetstidslag intelägger något hinder i vägen för flexibilitet över dygnet,veckan, året eller åren, under förutsättning att arbetsgivareninte godtyckligt lägger ut arbetstiderna utan att detta föregåsav en förhandling där arbetstagarna får möjlighet attkompensera sig för obekväma arbetstider med förkortadarbetstid eller lönepåslag. Sett ur det perspektivet har Sverigeen av liberalaste arbetstidslagar.Det innebär också att de fackliga organisationerna, ofta under tryck avhotet om uppsägningar, skriver på avtal som inte alltid sätter behovet avdygnsvila och veckovila främst. Här kommer den fria förhandlingsrätten ikonflikt med lagstiftarens behov av att upprätta skyddsregler förarbetstagarna. Enligt vår uppfattning måste arbetstidslagen ändras så att rättentill dygnsvila och veckovila ej är dispositiv.En arbetstidsförkortning kräver lagstiftningEn generell arbetstidsförkortning kräver en lagändring. I dagförhandlar arbetsmarknadens parter utifrån 40-timmarsveckan som norm. Sedanbranschanpassas arbetstiderna i kollektivavtalet. Erfarenheterfrån bl.a. visar att när arbetstidsförkortningarenbart genomförs avtalsvägen kan branscher med relativthöga löner och starka fackliga organisationer förhandla framarbetstidsförkortningar medan branscher med lågavlönadarbetskraft, ofta kvinnor, halkar efter.För att en arbetstidsförkortning skall få genomslag inom hela arbetslivetkrävs en lagändring. förhandlar parterna utifrån 40-timmarsveckan somnorm, i ett första steg bör detta ändras till 35-timmarsvecka och påandra sidan . I förhandlingar kan sedanparterna branschanpassa arbetstiderna och deras förläggning.Nu krävs en utvidgad försöksverksamhet och entidsplanEnligt mening är det att initiera enutvidgad försöksverksamhet inom olika sektorer och i olikabranscher med förkortad arbetstid. Försöksverksamhetenskall delvis eller helt finansieras via avdrag påarbetsgivaravgiften när arbetstidsförkortningen leder tillnyanställningar. För att försöksverksamheten skall ges volymbör avsätta 1, 5 miljarder enligt Vänsterpartietsförslag i sysselsättningspaketet.Vi anser att regeringen bör ta initiativ till samtal med parterna om hur ochnär en arbetstidsförkortning kan inledas. En generell arbetstidsförkortningberör både lagstiftning och avtal, varför parterna måste involveras djupt iarbetet. Regeringen har tagit initiativ till sådana samtal inom andra områden,vi avser då arbetsrätten och lönebildningen. Vi menar att frågan om enarbetstidsförkortning har en avgörande betydelse när det gäller sysselsätt-ningen och arbetslivets villkor, varför arbetsmarknadens parter måsteinvolveras.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med en tidsplan för en generell arbetstidsförkortning.En riktlinje för planen bör vara att sänka arbetstiden i veckanföre och på andra sidan sekelskiftet.ÖvertidEn förkortning av arbetstiden bör kombineras med en kraftigbegränsning av övertid. arbetas det övertid somteoretiskt motsvarar ca 40 000 årsarbetstillfällen, ettövertidsuttag som visserligen sjunkit under det senaste åretmen som fortfarande ligger relativt högt. anseratt det nuvarande läget med en extremt hög arbetslöshetmotiverar att en begränsning av övertiden genomförsomedelbart. Detta är en fråga som kräver lagstiftning. Deträcker inte att, som regeringen gör, hänskjuta frågan tillsamtal med parterna. Både månads- och årstaket för övertidbör sänkas. En halvering kan vara ett riktmärke. För extraordinära händelser finns möjlighet till dispens, dettautrymme bör vara oförändrat.Dessutom bör en extra avgift på alla övertid införas. Avgiften skall ocksågälla deltidsarbetandes mertid. En sån avgift gör all övertid dyrare. Det gerettincitament till arbetsgivaren att utöka arbetstiden för de deltidsarbetande somofta arbetar mertid. Det skulle gynna deltidsarbetande, ofta kvinnor, som villöka sin ordinarie arbetstid. För arbetstid över gällande tak bör den extraarbetsgivaravgiften höjas ytterligare, det ger starka ekonomiska incitament attomvandla övertid till nya tjänster.De arbetsgivare som överträder lagen utan stöd i kollektivavtal betalar en övertidsavgift. För stora företag är denna avgift av ringa betydelse.Avgiften bör tillföras ett belopp som fastställs i relation till företagetsstorlekoch som skall tillfalla staten.ArbetsrättenVänsterpartiet har i tidigare motioner redovisat behovet av enny arbetsrätt som säkrar yttrandefriheten, utökar demokratin iarbetslivet, ändrar den ojämna maktbalansen mellan parternaoch reglerar rätten till kompetensutveckling. Vi har ocksåredovisat andra behov av ny lagstiftning inom arbetsrättensområde. Det gäller inte minst behovet av att se över formernaför de anställningar av visstidskaraktär som allt merdominerar den kvinnliga arbetsmarknaden och som är bådeosäkra och otrygga anställningar.I dag har var sjunde person på den svenska arbetsmarknaden entidsbegränsad anställning, i gruppen LO-anslutna kvinnor handlardet om . avskaffades arbetsgivarens rätt att fritt avskedaanställda. Det var då som lagen om anställningsskydd trädde i kraft ochförändrade styrkeförhållandet mellan den anställde och arbetsgivaren. I dagkan vi konstatera att det växt fram en flora av nya anställningar som inteomfattas av LAS och där den anställde ofta är utlämnad åt arbetsgivarensgodtycke när det gäller anställningens förlängning, där vikariat läggs påvikariat istället för att omvandlas till en tillsvidareanställning, därarbetsgivaren utnyttjar timanställda och mertidsbegreppet istället för attsamordna arbetsuppgifterna och erbjuda heltidsanställningar eller flerarbetstimmar till deltidsanställda.Enligt vår mening ger trygghet i anställningen och ett demokratisktinflytande på arbetsplatsen också positiva produktivitetseffekter förföretagen. Vi vill i det här sammanhanget passa på och avliva myten om atten stark arbetsrätt skulle verka hämmande på sysselsättningen. Det finns inga som helst belägg i forskning eller i jämförelser mellan länder för atten utvecklad arbetsrätt skulle ha ett negativt inflytande på sysselsättningen.Enligt vår mening är det inte rimligt att överlåta till parterna att ikollektivavtal lösa frågan om yttrandefrihet, den ojämna maktbalansen mellanparterna m.m. Det parodiska resultatet av arbeteoch den krystade medlingsprocessen visar att frågorna intekan hanteras på det sättet. Under rådande massarbetslöshet pressasfackföreningsrörelsen att förhandla om trygghetssystem och inflytandefrågor.Detta är lagstiftningsfrågor som skall hanteras av riksdagenför att få genomslag på hela arbetsmarknaden. Den svenskamodellen har byggt på att skapar ramlagarsom fungerar som skyddsnät eller spelregler påarbetsmarknaden och som utgör en miniminivå förarbetsmarknadens parter. Inom ramen för dessa lagar harparterna sedan möjlighet att teckna avtal som förändrar,fördjupar eller förbättrar dessa ramlagar allt efter de olikabranschernas specifika villkor och behov.Att bortse från behovet av att förbättra ramlagarna för att påverka helaarbetsmarknaden i synen på behovet av en fördjupad demokrati i arbetslivetoch trygghet i anställningen är att införa ett reformstopp i arbetsrätten.Vi anser att regeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning därparterna har ett stort inflytande. Utredningen skall arbeta snabbt och lämnaförslag till en ny arbetsrättslig lagstiftning som tar sin utgångspunkt ilöntagarens legitima behov av trygghet i anställningen, inflytande ochdemokrati i arbetslivet och säkrar yttranderätten för arbetstagare.Enligt finns det två frågor som inte behöver utredas utan därregeringen har att återkomma med förslag till lagstiftning.Den ena gäller deltidsanställdas rätt till förtur till lediga timmar när sådanafinns på arbetsplatsen. arbetar 360 000 "ofrivilligt" deltid, de flestakvinnor, ca 150 000 av dessa finns inskrivna på arbetsförmedlingen somarbetssökande. Dessutom finns den direkt könsdiskriminerande regelnatt deltidsarbetslösa, mest kvinnor, ramlar ut ur a-kassan efter ett årsdeltidsarbetslöshet. Vi menar att det är dags att lagstifta så attdeltidsarbetslösa ges företrädesrätt till fler anställningar med flerarbetstimmar.Den andra gäller rätten till kompetensutveckling på arbetsplatsen. I dagensarbetsliv är rätten till kompetensutveckling på arbetsplatsen en viktigfördelningspolitisk fråga. Utredningar har visat att personalutbildning styrs avlön och kön. Ju högre lön desto mer personalutbildning, män erbjudspersonalutbildning i större utsträckning än kvinnor. Det är vår uppfattning atthuvuddelen av den kompetensutveckling som framtidens arbetsliv krävermåste skapas på arbetsplatsen. Regeringen har föreslagit en bredutbildningssatsning i samhället, det tycker vi är bra, men det är påarbetsplatserna den riktiga utbildningsrevolutionen kan ske. Rätten tillkompetensutbildning för alla anställda måste regleras i en lagstiftning därarbetsgivarens tydliga ansvar för kompetensutveckling lyfts fram och där defackliga organisationerna ges reella möjligheter att påverkautbildningssatsningarna så att de fördelas rättvist bland alla grupper avanställda och mellan könen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett program för sysselsättningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett samlat ställningstagande för att justera defördelningspolitiska skevheterna i skattereformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för skattepolitiken,4. att avslår regeringens förslag till lag om tillfällignedsättning av stämpelskatten i vissa fall,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad miljörelatering av bilbeskattningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dubbelbeskattningen,7. att hos regeringen begär förslag till värnskatt på bolagenligt vad i motionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avsättning till periodiseringsfond,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjd bolagsskatt,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt skatt förtjänsteproduktion,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopat grundavdrag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tredjepartsfinansiering för ekologiskt hållbarutveckling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om halvering av patentavgifter,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringsstöd till jordbruket,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om program för samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om program för omställning till hållbar utveckling,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gymnasieelevers möjlighet att behörighets- ellerkonkurrenskomplettera betyg utan att behöva erlägga någon avgift,18. att beslutar att öka antalet folkhögskoleplatser med5 000 utöver vad regeringen föreslår eller således att anslaget höjs med40 ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhögskolors möjlighet att ge basårsutbildning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att särskilt utbildningsbidrag skall utgå för heladen studietid som behövs för att kortutbildade och arbetslösa personerskall kunna fullfölja sina studier,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förlängning av arbetsplatsintroduktion till ett årför arbetslösa akademiker utan arbetslivserfarenhet och invandrare,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten för arbetslösa akademiker, mednaturvetenskaplig eller teknisk grundexamen, att få särskiltutbildningsbidrag för att läsa en praktisk pedagogiskutbildning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bryta den könssegregerade arbetsmarknadensom ett fjärde mål för AMV,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avarbetsmarknadspolitiken,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal förankring av arbetsmarknadspolitiken,26. att beslutar avslå regeringens förslag till nivå påaktivitetsstödet,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordnad rehabilitering,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en modifierad äldreregel vid förtidspension,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av systemet med individuellahandlingsplaner,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljningsprogram efter datorteksutbildning,31. att beslutar att bidraget vid utbildningvikariat skalluppgå till högst per dag och ,32. att avslår regeringens förslag om bidragsnivåer ochbidragsvillkor vid rekryteringsstöd och statsbidrag tillberedskapsarbete av tjänstekaraktär,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagreglering för ledighet vid starta eget-verksamhet,34. att beslutar om att förlänga lagen (1995:409) omarbetslivsutveckling ,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliga arbetsgivares ansvar för invandrare påarbetsmarknaden,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpning av lagen mot etnisk diskriminering,37. att beslutar avslå regeringens förslag till lag omoffentliga arbeten för äldre,38. att beslutar avslå regeringens förslag om äldrearbetslösas sysselsättning i offentliga sektorn enligt vad i motionenanförts,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nytt förslag till åtgärd för lokalt bundnalångtidsinskrivna,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett obligatoriskt system av praktikplatser,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett system av framtidsfonder,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tidsplan för förkortning av arbetstiden,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att initiera samtal med arbetsmarknadens parterom en arbetstidsförkortning,44. att beslutar om utvidgad försöksverksamhet medarbetstidsförkortning enligt vad i motionen anförts,45. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk utredning av arbetsrätten,46. att hos regeringen begär förslag till förtur till ledigatimmar för deltidsanställda enligt vad i motionen anförts,47. att hos regeringen begär förslag till rätt tillkompetensutveckling på arbetsplatsen enligt vad i motionen anförts,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ändring i förordningen omlönebidrag,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återta ändringen i förordningen omlönebidrag,50. att beslutar avslå regeringens förslag till besparingar ifråga om aktivitetsstöd, rekryteringsstöd och upphandladarbetsmarknadsutbildning,51. att beslutar avslå regeringens förslag till lag omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring,52. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av höjning av a-kasseersättningen till80 %,53. att beslutar avslå regeringens förslag till lag omändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd,54. att beslutar om a-kasseersättning till deltidsarbetslösaenligt vad i motionen anförts.