mot · GK02Sk33 · 1996-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:45 Lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag InledningUnder den förra mandatperioden avskaffadefyrpartiregeringen dubbelbeskattningen på aktier. Ett avhuvudargumenten från sida för att ståbakom detta var, och är, att det inte är rimligt att riskfrittbanksparande och obligationssparande lönar sig bättre änsparande som kan generera tillväxt i form av att företag gesmöjligheter att expandera, pröva och utveckla nya idéer ochprodukter. Avkastningen på det riskbärande egna kapitalet iaktiebolag beskattas medan avkastningen påriskfritt sparande beskattas . En allvarligeffekt av dubbelbeskattningen är att vinster i företagen intedelas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kanströmma över till nya företag där de skulle kunna skapainvesteringar och nya jobb. Därmed försvåras det annarsnaturliga flödet från stagnerande företag och branscher tillframtidsinriktade. Dubbelbeskattningen är dessutomavskaffad i praktiskt taget alla konkurrentländer.Senast i raden att slopa beskattningen är våra grannländerNorge och Finland.Avskaffandet av dubbelbeskattningen kritiserades hårt från socialdemokra-tiskt håll och vallöften utställdes om att återinföra dubbelbeskattningen. Dettavallöfte infriades till skillnad från andra löften snabbt av de socialdemo-kratiska regeringen. Men har alltså regeringen kommit på andra tankar ochvill återställa sin egen återställare. Åtminstone till en del.Förslagets utformningKristdemokraterna förespråkar ett avskaffande avdubbelbeskattningen och har därför finansierat detta i sittbudgetalternativ och framåt. Riskfrittsparande och aktiesparande bör vara likställt urbeskattningssynpunkt. Regeringen vill emellertid bara gå enliten bit och medge en selektiv lättnad på ägarnivå ibeskattningen av inkomster i små och medelstora företag.Förslaget gäller utdelning och reavinst på aktier i onoteradesvenska och utländska företag. Detta kan förvisso ses som ettsteg i rätt riktning, men det är också helt avgörande hurförslaget utformas.Regeringen väljer, flera remissinstanser till trots, att använda en försvåradmodell av de hårt kritiserade s.k. 3:12-reglerna. Kristdemokra-terna menar att det förslag som föreligger i inte bör föranledalagstiftning. Det är alldeles för tekniskt komplicerat och svårtillgängligt. Idetta avseende delar således den uppfattning som , (), , Kammarrätten iGöteborg m.fl. ger uttryck för när de yrkar avslag på de föreslagna reglerna.På grund av förslagets utformning räknar RSV med att de administrativakostnaderna för ett genomförande av förslaget kan uppskattas till 65 miljonerkronor och därefter ca !Den stora risken med ett alltför komplext regelverk är att det bara är destora investerarna som har möjlighet att göra bedömningar om eventuellainvesteringars lönsamhet. Men dessa investerare verkar huvudsakligen blandde noterade företagen där informationen om lönsamhet, förväntadvinst/förlust, orderingång m.m. är utförligare än för de små företagen. Denvanlige aktiespararen kommer inte att ha några reella möjligheter att ta del avoch förstå det föreslagna systemet, vilket regeringen också indirekt tillstår.Regeringen avvisar Lagrådets kritik mot utformningen med att det pågår enöversyn av skatteförfattningarna (Fi 1991:03) som förväntas leda till attlagtexten "förtydligas", vilket kommer att "innebära en bättremöjlighet för de skattskyldiga att ta del av och förstå systemet." Medregeringens förslag är den möjligheten alltså begränsad.Det måste vara en självklar utgångspunkt att den vanlige medborgaren skakunna förstå och ta del av de förslag som beslutar om. Medregeringens förslag kan ingen hävda att så är fallet.Ett räkneexempelRegeringens förslag till mekanism för lättnad idubbelbeskattningen utgår från de hårtkritiserade s.k. 3:12-reglerna. Dessa har framföralltkritiserats för att de är för krångliga. Regeringen vill nu ändåanvända samma krångliga mekanism för den lättnad idubbelbeskattningen som föreslås. ()som har att hantera de praktiska följderna yrkar avslag påregeringens förslag med hänvisning till att det är förkrångligt. Även Lagrådet ifrågasätter starkt om de nuföreslagna reglerna bör föranleda lagstiftning.Kristdemokraterna instämmer helt och fullt i att regeringensförslag överhuvudtaget inte är rimligt med tanke påsvårtillgängligheten. Exemplets makt borde kunna varavägledande vid behandling av ärendet.Enligt lagförslaget gäller att "Det belopp som undantas från skatteplikt(lättnadsbeloppet) beräknas som av statslåneräntan vid utgångenav november året före beskattningsåret multiplicerad med summan avanskaffningskostnaden för aktien och av ett löneunderlagberäknat enligt 12 d mom. första stycket." Vidare stadgas bland annat att"Understiger utdelningen lättnadsbeloppet, sparas återstående belopp(sparad lättnad) och ökar det lättnadsbelopp som beräknas . Vidberäkning av lättnadsbeloppet för det året läggs sparad lättnad också tillanskaffningskostnaden för aktien. "Denna beräkningsmekanism kan formaliseras för attmöjliggöra en analys. Generellt gäller att beskattningsåret tberäknas det totala lättnadsbeloppet, TLBt , (som ocksåinkluderar eventuellt sparad lättnad) som ,där t ³ 1, t Î N+ , TLBt-1 är (eventuellt) sparad lättnad, LUt-1är underlaget för beräkning av lättnadsutrymme ett årtidigare och där SLRt-1 är statslåneräntan den sista novemberåret före beskattningsåret. Dessutom gäller att LUt = LUt-1 +TLBt-1 , eftersom sparad lättnad läggs till underlaget föranskaffningskostnaden nästkommande år. Detta är en direkttolkning av den författningskommentar som finns knuten tillförslaget.Formeln för beräkning av det totala lättnadsutrymmet måstebetraktas som tämligen svår eftersom den innehåller endubbelnästlad rekursivitet. Detta illustreras i det följande.Antag att ett ursprungligt underlag för lättnadsutrymmet(anskaffningskostnad + av ett löneunderlag) och detförsta årets lättnadsutrymme har beräknats. (Till exempelLU0 = a kr, TLB0 = b kr.) En relevant fråga är då till exempelhur stort lättnadsbelopp som finns sparat omingen utdelning ges i bolaget och/eller om statslåneräntanvarierar. För att kunna analysera detta måste följandeberäkningar generellt göras:TLB1 = TLB0 + (LU0 + TLB0)×0,65×SLR0 = b + (a+b)×0,65×SLR0TLB2 = TLB1 + (LU1 + TLB1)×0,65×SLR1 = TLB1 + ((LU0 + TLB0) + TLB1)×0,65×SLR1 = b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1TLB3 = TLB2 + (LU2 + TLB2)×0,65×SLR2 = TLB2 + ((LU1 + TLB1) + TLB2)×0,65×SLR2 = [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1] + (([a+b] + [b + (a+b)×0,65×SLR0]) + [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1])× 0,65×SLR2TLB4 = TLB3 + (LU3 + TLB3)×0,65×SLR3 = TLB3 + ((LU2 + TLB2) + TLB3)× 0,65×SLR3 = [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1] + (([a+b] + [b + (a+b)×0,65×SLR0]) + [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1])× 0,65×SLR2 + (([a+b] + [b + (a+b)×0,65×SLR0]) + [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1 ] + [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1] + (([a+b] + [b + (a+b)×0,65×SLR0]) + [b + (a+b)×0,65×SLR0 + ((a+b) + (b + (a+b)×0,65×SLR0))×0,65×SLR1])× 0,65×SLR2 )×0,65×SLR3Överblickbarheten är inte direkt slående för hur exempelvisförändringar i statslåneräntan påverkar risker ochavkastningsmöjligheter.Det bör tilläggas att det ovanstående exemplet utgör det lättaste fallet inomdet föreslagna systemet. Det blir än krångligare med de regler som tillämpasnär en aktieägare i betydande omfattning är verksam i ett fåmansföretag. Dåuppstår olika utrymmen för beräkning av lättnadsutrymme respek-tive det kapitalinkomstbehandlade utrymmet. Förutom lättnadsräntan på 65 %av statslåneräntan året före beskattningsåret tas även klyvningsräntan(statslåneräntan + ) med i delar av beräkningen av det kapital-inkomstbehandlade utrymmet som används för att beräkna vilka delar somska beskattas som intäkt av kapital respektive tjänst. Man kan med fördelstudera författningskommentaren till 3 § 12 mom. på sidan 59 i propositionenoch fundera på hur lättnadsbelopp respektive kapitalinkomstbehandlatutrymmer ser ut efter några år.RiskkapitalavdragetSom ett led i att finansiera den lilla lättnaden idubbelbeskattningen föreslår regeringen att det redanbegränsade riskkapitalavdraget slopas helt. Dennaförsämring vill inte vara med om attgenomföra. En väl fungerande marknadsekonomi med godfinansiering av småföretag behöver en stor andel privatafinansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andrafinansiärer, och är därför särskilt viktiga medbehov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer är ofta merberedda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebärstora investeringsrisker. Goda villkor för privatriskfinansiering i småföretag är av dessa skäl viktiga.Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighettill skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst avkapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp avaktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investe-ringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges ävenför indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör dedirekta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning förenskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrättenska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier ismå, onoterade företag. För detta ändamål har avsatt 900miljoner i sitt budgetalternativ för . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt,2. att beslutar att återinföra den modell för beskattning avaktiesparande som rådde under slutet av förra mandatperioden,3. att avslår regeringens förslag att slopa skattereduktionen förriskkapitalinvesteringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av ett permanent riskkapitalavdrag.