ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo714 · 1996-10-07 00:00:00 — Det är av största vikt att de medel som satsashamnar i de mest prioriterade områdena för att störstamöjliga kostnadseffektivitet ska uppnås.Naturvårdsverket har pekat på det behov som finns av teknisk utvecklingoch kunskapsuppbyggnad för att denna gigantiska uppgift ska . Ävenom kostnaden för nödvändiga saneringar ska bekostats av fler aktörer änNaturvårdsverket, t ex ansvariga industrier och kommuner, är det nödvändigtatt anslaget blir större än det som regeringen föreslår. Stora miljö- ochhälsorisker kan befaras om inte läckage av miljögifter från tidigaremiljösyndare hejdas. anvisar utöverregeringens förslag till anslag A 6.Kristdemokraterna utvecklar sina ståndpunkter kring miljöpolitiken även isärskilda motioner om trafik, jordbruk, bistånd och EU. Dessutom läggsmotioner på bland annat teman om vatten respektive kretslopp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en strategi för att växlaöver från BNP-terminologi till MNP-terminologi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att förankra producentansvaret i annan lagstiftning än irenhållningslagen,3. att hos regeringen begär förslag till en strategi för att förhindraatt andra länders utsorterade sopor transporteras till för förbränning,4. att hos regeringen begär förslag till en strategi för att deexterna kostnaderna skall internaliseras i varors och tjänsters priser inomramen för en social och ekologisk marknadsekonomi,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att tillsammans med övriga EU-länder initiera ettsamarbete för att klargöra regler för miljöhänsyn och offentlig upphandling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att driva substitutionsprincipen inom andra områden änkemikalier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av offentlig upphandling i mer miljövänlig riktning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö- och kretsloppsforskning,9. att beslutar att bemyndiga regeringen att iklädastaten ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av ellerintrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst70 för ,10. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde Allmän miljö- och naturvårdenligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslags-förändringA 1. Statens naturvårdsverk355 827+40 000A 2. Miljöövervakning 93 952+15 000A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag130 000+30 000A 4. Investeringar inom miljöområdet217 992+35 000A 5. Miljö- och kretsloppsforskning135 492+14 508A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden 19 400+30 000
mot · GK02Jo716 · 1996-10-07 00:00:00 — Miljövänliga sänken för fiske Spridningen av aluminium, bly, kvicksilver m.m. i Sverigesnatur har visserligen begränsats, men medhänvisning till miljökonferensen i torde det vara avbåde nationellt och internationellt intresse att lagstifta om etttotalförbud för användning av miljöfarliga metaller i de falldå alternativa miljövänliga produkter redan har framtagits.Ett bra exempel är inom fritidsfisket där man använder sänken av bly, mendär det också finns miljövänliga alternativ. Ett exempel är en järnhylsa medkalkinnehåll som, när den hamnar i sjöar och vattendrag, förintas ,under det att kalk successivt utsöndras. Denna produkt är dessutom billigareatt producera än blysänken, men genomslagskraften är i stort sett obefintlig.Substitutionsprincipen innebär att man av två produkter är skyldig attanvända den mest miljövänliga. Den lagen är tillämplig här. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att blysänken inom både fritidsfiske och yrkesfiske ersätts medtillgänglig miljövänlig produkt.
mot · GK02Jo718 · 1996-10-07 00:00:00 — Användningen av aluminium ökar kraftigt. Aluminium sompå grund av sina goda egenskaper har ett mycket stortanvändningsområde, inte minst vad gäller förpackning.Aluminium förekommer därför rikligt i olika förpackningaridag. Exempel: aluminiumformar för kyckling och färdigmat,skyddspapper i smörbyttor, innerförpackningar ikaffeförpackningar, chokladpapper etc. Mycket av dettaaluminium slängs i de vanliga soporna. Konsekvensenav detta blir att sopförbränningsanläggningarna sprider utgiftiga aluminiumföroreningar i luften eller attaluminiumjoner urlakas från soptipparna och sedan spridsvidare via jorden till grundvatten och våra vattendrag.Det gäller att finna enkla och praktiska lösningar för konsumenterna för attde skall få rimliga möjligheter att hjälpa till med att ta tillvara allt detaluminium som cirkulerar i vårt samhälle . Genom att exempelvis sättaupp behållare, såsom vid återvinning av batterier, kan aluminiummaterialåtervinnas och därmed användas till nya varor. Lika väl som man harsärskilda behållare för glas och papper borde man kunna ha motsvarande förhopsamling av aluminium. Industrin skulle på så vis få värdefullt tillskott avdyrbar och användbar råvara.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återvinning av aluminium.
mot · GK02Jo730 · 1996-10-07 00:00:00 — Producentansvar för att ta tillbaka burkar är infört. Panten,som betalas på varje burk, går till producenten. Producentenhar alltså fått pengar för att senare ta tillvara den tommaaluminiumburken.En hake finns dock. Burkar, som blir tillplattade eller förlorar sinursprungliga form, tas inte tillbaka. Inte i de återvinningsmaskiner som finns,och inte heller direkt av handeln. Dessa deformerade burkar ligger kvar ute inaturen eller hamnar i soppåsen och medverkar till att förstöra miljön i högregrad än vad som är tänkt med returburkssystemet.Producentansvaret måste också gälla aluminiumburkar som har blivitdeformerade från sin ursprungsform och producenter av aluminiumburkarmåste alltså åläggas att ta tillbaka också dessa burkar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att produ-centansvaret skall gälla för återtagande av deformerade returburkar.
mot · GK02Jo731 · 1996-10-07 00:00:00 — Illegal handel med utrotningshotade djur har beslutat om nya regler som bl a skagöra det svårare att handla med fredade djur (prop1994/95:117, JoU10). En ny lag med karaktären av enramlag reglerar åtgärder beträffande djur och växter somtillhör skyddade arter. Vidare görs, i anslutning till den nyalagen, ändringar i naturvårdslagen, jaktlagen m m.Enligt betänkandet innebär de nya reglerna bl.a. att "regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om in- ochutförsel, transport, handel, förvaring, preparering och förevisning som avserdjur och växter, i den utsträckning det behövs för att uppfylla Sverigesinternationella åtaganden på området eller av andra skäl som kan finnas föratt skydda vilt levande djur- och växtarter".Tyvärr kan alla dessa goda intentioner gå om intet på grund av de i Sverigealltför låga straffen för handel med utrotningshotade djur. Straffet för dessabrott är fängelse i högst . Vårt västliga grannland har en betydligtsträngare lagstiftning där dessa brott kan ge upp till fängelse. Utöverdetta har även en generalklausul för dessa typer av brott. Detta lederofelbart till att bl a äggplockarna och fågeltjuvarna söker sig till medsin avskyvärda verksamhet.Örn och falk är begärliga bidrag till den illegala djurhandeln. Enjakttränad kungsörn betingar ett pris på ca . En jaktfalk betalasmed hälften. Priserna finns på en lista som har gjorts upp inom FN-organetCites, Convention on International Trade in Endangered Species.I den illegala importen till dominerar kräldjuren. En svensk manlyckades smuggla in 6 700 reptiler till ett marknadsvärde av ca 20miljoner kronor. Mannen dömdes till fem (!) De enormapengar som figurerar i dessa sammanhang gör att man kan jämföra dem mednarkotikahandeln. Det finns tecken på att denna brottslighet som förrutövades av enstaka personer alltmer fått formen av organiseradkriminalitet. De låga straffsatserna och de stora pengarna gör den illegalahandeln förmånlig i jämförelse med annan brottslighet. Detta måste upphöra.För att undvika att svenska utrotningshotade djur dödas eller infångas ochatt blir ett transitland för denna trafik måste straffskalan höjas tilllägst norsk nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta straff för illegal handel med utrotningshotade djurochväxter.
mot · GK02Jo732 · 1996-10-07 00:00:00 — Buller är ett utbrett miljöproblem i dagens samhälle, därljudnivån omkring oss ökar. Trafikintensitetenmedför att vi tvingas leva med bakgrundsbuller hela dygnet.Drygt en halv miljon människor anser sig vara mycket stördaav buller från trafiken. Nära stora trafikleder ökarbakgrundsljudet i intervall. I tätorter märks bullret till slutinte på grund av att man vänjer sig. Men det finns där helatiden och irriterar och framkallar olustkänslor som inte kanidentifieras.I hemmen och på arbetsplatser ger elektriska apparater och olika fläkt-system oupphörligt ljud ifrån sig. I skol- och daghemsmiljö är ljudnivån alltidhög och både för barnen och de anställda är detta en källa till trötthet. Genomboendestudier både i och i andra länder har människors värdering avljudisolering och buller klarlagts. Ljudisolering och bullerfrihet är det somprioriteras högst eller mycket högt bland kvalitetsfaktorerna på en god bostad.Ca 50 % av människorna i nybyggda hus störs av buller. De ovan beskrivnaföreteelserna bildar tillsammans en ljudmatta, som ligger bakom mångamänniskor under dygnet.Buller påverkar sömnen för många människor på olika sätt, så att sömnstör-ningar uppkommer och livskvalitén sänks.Arbetsplatser med olika slags maskiner med ljudnivåer som kräverhörselskydd gör att behovet av en bullerfri zon är påkallat. Bullerfria miljöerkommer allt mer att behövas för att människor skall må bättre. En utredningsom klarlägger behovet av bullerfria miljöer i samhället och framförallt påarbetsplatser skulle kunna medverka till att skapa utrymmen där buller ochbakgrundsljud minimeras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om behovet av bullerfria miljöer i samhället.
mot · GK02Jo733 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett av de stora problemen med igenväxning och de lågasyrehalterna i insjöar, vattendrag och kusthav härstammarfrån närsaltsläckaget från jordbruksmark. Möjlighet finns förlantbrukare att erhålla stöd för att lämna skyddszoner vidvattendrag som har till uppgift att minska läckaget och geplats åt vilda växter och vilt.Reglerna för att erhålla dessa stöd är något kantiga. En remsa om sex meterskall lämnas vid vattendragen oavsett hur terrängen ser ut. Ofta finns detsluttningar mot vattendragen som är mycket längre än från vattnetoch på vissa håll finns bergskanter utmed vattendragen som lutar motsluttningar längre fram.En ändring av dessa regler som gör det möjligt att anpassa skyddszonernaefter terrängen skulle göra åtgärderna med skyddszoner mycket effektivare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddszoner vid vattendrag.
mot · GK02Jo735 · 1996-10-07 00:00:00 — När blev medlem i EU och Vin & Spritsimportmonopol upphörde fick detta bl.a. till följd att andelenreturglas minskade kraftigt. Detta innebär ökad belastning påsåväl miljön som energianvändningen i både och deexporterande länderna.Returglassystemet är ett effektivt system för både miljö- och energibelast-ningen. har en effektiv återanvändning av aluminiumburkar ochen stor del läskedrycksflaskor. Den totala returglasanvändningen torde dockminska i stället för att öka!Det gäller bl.a. vin- och spritförsäljningen, men det gäller även den ökandeförsäljningen av cider. Cidertillverkningen är till stor del inhemsk trots dettaomfattas inte denna försäljning av någon form av returglas.I den ökande internationella handeln kan det vara svårt för ett enskilt landatt införa krav på användning av returglas. Medlemskapet i EU innebär attSverige skulle kunna vara pådrivare för att skapa ett returglassystem inomframför allt läskedrycks-, öl-, cider- och vinförsäljningen.Sverige borde därför ta initiativ i EU för att ett sådant system införs. Dettatorde även stämma väl överens med Riodeklarationen om ett ekologiskthållbart samhälle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utbyggt returglassystem.
mot · GK02Jo739 · 1996-10-07 00:00:00 — Ökade risker förradioaktiva utsläppUK () planerar, enl olikauppgifter, en utökad hantering av radioaktivt avfall medökade radioaktiva utsläpp som följd vid Dounreay på denskotska nordkusten.Utökningen kan bl a ske med avfall från . Transporterna måsteske med fartyg antingen via eller . En olycka i eller //skulledirekt utgöra hot mot svenskt kustvatten och den svenska kusten. Därför ärdet viktigt, inte minst för folket utmed den svenska , attregeringen klart markerar att vi inte över huvud accepeterar några utsläppfrån verksamheten vid upparbetningsanläggningen i (detta gällerförstås även ).Protester mot UKAEA:splanerUtsläppen vid Dounreay sker till vatten i direkt anslutningtill . Genom havsströmmarna kommer deradioaktiva utsläppen att föras till den svenska kusten medfara för hälsa, miljön och livet vid kusten. (kom-munernas internationella miljöorganisation) haruppmärksammat UKAEA:s planer och protesterar med rätta.Även om miljöministern försäkrar, i ett frågesvar i oktober1996, att utsläppen inte överstiger de normer som de brittiskamyndigheterna, EU:s och det internationellastrålskyddsorganet (ICRP) har, borde de stoppas omedelbart.Kunskaperna är alldeles för ofullständiga när det gällereffekter av rådande utsläpp i vatten och luft.Internationell rättDet finns en rad internationella konventioner som bordekunna tillämpas i detta fall. Som exempel kan nämnas 1992års regionala konvention för skydd av den miljön iNordostatlanten, och inte minst FNs havsrättskonventionfrån 1982, som antog så sent som , därdet finns bestämmelser som uttryckligen förbjuder utsläppfrån landbaserade källor. borde nu agera utifrån deninternationella rätten och försöka hindra de radioaktivautsläppen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den undersökermöjligheterna att genom bl.a. havsrättskonventionen och internationell rättstoppa de radioaktiva utsläppen i Dounreay.
mot · GK02Jo740 · 1996-10-07 00:00:00 — Resurser för kalkning i får motta stora mängder försurandenederbörd. Stora delar av nedfallet () härrör från övrigaEuropa. Föroreningskällor är framför allt olika typer avförbränning. Kvävet kommer, förutom från uppvärmning,framför allt från trafiken. Med mycket magraoch kalkfattiga berggrund utgör detta försurade nedfall ettmycket stort hot mot den biologiska mångfalden.Försurningen reducerar såväl antalet arter som antaletindivider. Ett mycket fattigare ekosystem uppstår.Kalkning återskapar inte ett naturligt ekosystem men är ändå det bästa somkan göras för att motverka försurningens effekter i en redan hårt drabbadmiljö. Att försura ett vatten går snabbt medan tiden för återhämtning är lång.En förutsättning för att kalkning skall vara effektiv är att kalken räcker framtill nästa kalkningstillfälle. Om ekosystemet drabbasav en surstöt riskerar många djur livet. Det är därför helt nödvändigt att integöra uppehåll i kalkningen.Försurningen påverkar naturligtvis inte bara vattendragen. Även skogenoch framför allt skogsmarken påverkas. Allt eftersom den sura nederbördenfaller minskar basmättnaden i jorden. avtar markens motståndskraftmot försurning. Försurningen medför att mycket giftiga metaller läcker ut iskogsmarken. När dessa sedan når en kalkad sjö binds de till organisktmaterial och sedimenterar till botten. Om sedan sjön återförsuras riskerar heladen mängd metaller som samlats att återigen bli rörlig men i en betydligthögre koncentration.Uppmärksammade exempel på troliga effekter av försurningen är den s kHallandssjukan och älgsjukan i . Hallandssjukan yttrar siggenom kraftig missfärgning av barr och ett ymnigt kådflöde från stammen.Denna typ av skogsskada finns i hela Västsverige.Diskussionen kring neddragningen av kalkningsanslaget har visat att detfunnits en del oförbrukade medel runt om i , dock inte i ,där man kalkat och byggt upp kalkningsprogram med hög effekti-vitet. har t ex förbrukat 15-20 miljonerkronor . En neddragning jämfört med nuvarande nivåer skulle få mycketsvåra konsekvenser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör prioriteras vid fördelning av tillgängligaresurser för kalkning,2. att verkar för att EU skall bidra med medel till kalkning.
mot · GK02Jo742 · 1996-10-07 00:00:00 — Förbud mot icke katalysatorrenade bilar Monteringen av katalysatorer på bilar har inneburit enväsentlig miljövinst sedan de första katalysatorerna kom1987. har luften blivit renare i ,enligt , en förbättring somkatalysatorerna har en väsentlig del i. Sedan lagen om kravpå katalysatorer kom 1989 har inga bensindrivna bilar såltsutan katalysator. En katalysator renar av bilens giftigautsläpp; när motorn är varm vid landsvägskörning renasnärmare av utsläppen.Men tyvärr är nästan hälften av alla svenska bilar . Om dessabilar förseddes med katalysatorer skulle bilarnas giftiga utsläpp minskas med80 %. Utvecklingen dithän går tyvärr alltför långsamt. Med dagensförsäljningstakt av nya katalysatorförsedda bilar kan man beräkna att detkommer att ta innan alla icke-katalysatorrenade bilar är utbytta.Tiden är nu mogen att sätta ut en tidsgräns då alla bensin- och dieselbilartillverkade antingen ska ha tagits ur bruk (annat än som veteran-fordon) eller ha fått en katalysator eftermonterad. Naturligtvis är målet renadeavgaser; skulle ännu inte känd teknik visa sig lika effektiv som katalysatorvad gäller avgasrening, är det ett fullgott alternativ.Om såväl bilköpare som biltillverkare visste att efter 2002 är det obligato-riskt med katalysator skulle det dels innebära kraftig efterfrågan på efter-monterade katalysatorer och därmed sjunkande priser, dels en ökadnybilsförsäljning. En förnyelse av skulle innebära storamiljövinster, men också vinster i färre trafikdödade och skadade eftersomnyare bilar är mer trafiksäkra. Dessutom skulle svensk biltillverkning gynnas,arbetstillfällen skapas inom landet och arbetslösheten pressas ned. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för icke katalysatorrenade bensin- och dieselbilar efter år2002.
mot · GK02Jo744 · 1996-10-07 00:00:00 — Erfarenheterna från kärnkraftsolyckan i Tjernobyl ochde skador som orsakades av vindburna föroreningar långtutanför gränser visar tydligt, att energiproduktiongenom kärnkraft inte kan vara en intern angelägenhet för ettland. Såväl via luft som vatten kan de förödande effekternafrån ett kärnkraftshaveri drabba också olyckslandets grannar.I tänker man nu starta tillverkning av mobila kärnkraftverk.Reaktorerna placeras ombord på båtar och skall användas i områden därlandets respektive regionens egen energiförsörjning inte räcker till. Fleraintresserade köpare av sådana kraftverk lär redan ha anmält sitt intresse. Detfinns anledning att tro, att de vattenburna kärnkraftverken kommer att gå påexport. Därmed kommer också flera länder i riskzonen. Riskerna för enolycka ökar i proportion till den kunskapsnivå och den ambition till säker-hetskontroller som köparlandet har. Minst lika viktigt är om köparna har deekonomiska möjligheterna för underhåll och reparationer som kontinuerligtbehövs.En av grundteserna i den av undertecknade havsrättskon-ventionen talar om havet som vårt gemensamma arv. Konventionen inne-håller ett omfattande regelverk för havens fredliga utnyttjande och förpliktan-de skyddsbestämmelser för den miljön. Sönderrostade ryska atomu-båtar är redan nu en fara för den ishavsmiljön.När det gäller havsrättskonventionen så finns möjligheten att framföraskriftliga ändringsförslag till konventionen, utan att behöva vänta på denrevisionskonferens som enligt konventionen sammankallas frånden dag då den trädde i kraft. Likaså finns möjlighet att agera vad gäller deninternationella kärnsäkerhetskonventionen som träder i kraft . Vatten-burna flyttbara kärnkraftverk utgör en ny aktör för nukleär energiproduktionoch en ny och relativt okänd risk, som måste finnas med i de internationellakonventionerna. de gröna anser därför att omgåendemåste verka för att mobila kärnkraftverk uppmärksammas i det internationellakonventionsarbetet och förbjuds. I den mån ett förbud inte går att genomföramåste bestämmelser föras in i lämpliga internationella konventioner, såsomt.ex. havsrättskonventionen, så att riskerna minimeras vid användningen avmobila kärnkraftverk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt måste verka för ett totalförbud avmobila kärnkraftverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste verka för att mobila kärnkraftverkuppmärksammas i det internationella konventionsarbetet och attbestämmelser förs in i t.ex. havsrättskonventionen så att riskerna minimerasvid användningen av dessa kärnkraftverk.
mot · GK02Jo749 · 1996-10-07 00:00:00 — har beslutat att amalgam skall avvecklas itandvården i vårt land. Kraftfulla miljöåtgärder böremellertid också vidtas för att hindra att kvicksilver frånamalgam läcker ut i omgivningen. Tandvården bör ta ettekonomiskt ansvar för rening av krematoriernas rökgaser. Enmiljöskyddsavgift på kvicksilver i tandvården kunde t.ex. tasut för att täcka kostnaderna för rökgasrening vid landetskrematorier.Vid EU-inträdet förhandlade fram undantag för vissa kemikalier,däribland kvicksilver. Det innebär att vi har rätt att behålla våra mer långt-gående krav på dessa områden. I överenskommelsen ingick också att EUskall se över sina egna regler på kemikalieområdet. Denna översyn pågår sombäst.I de pågående diskussionerna måste vara pådrivande och aktivtarbeta för att amalgam avvecklas i hela . Länder som i dettaförsta skede bör kunna få stöd från är , och Finland.Efter medlemskapet i EU är det svårt att lagstifta om en amalgamavveck-ling enbart i . Det handlar om varornas fria rörlighet över gränserna.Därför måste skaffa en Europastrategi för amalgamavveckling. Dettauppdrag bör ges till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problemen med kvicksilverutsläpp från krematorierna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kemikaliearbetet i EU.
mot · GK02Jo750 · 1996-10-07 00:00:00 — För den biologiska mångfalden är våtmarkerna avgrundläggande betydelse. Detta är en naturtyp som måsteägnas särskild uppmärksamhet i säkerställandearbetet.Våtmarkerna har kunnat skyddas som naturreservat ochnationalparker. Dessa möjligheter visade sig emellertid inte kunna motsvarabehovet av skydd mot den pågående utdikningen.I naturvårdsförordningen (1976:484) regleras i vilka län, kommuner ochområden det råder förbud mot markavvattning. I det enskilda fallet får docklänsstyrelsen medge undantag från förbudet.19 h § Förbud enligt 18 d § i naturvårdslagen (1964:822) mot markavvatt-ning gäller i de län eller kommuner som anges särskilt.Länsstyrelsen får, om det finns särskilda skäl, i det enskilda fallet medgeundantag för första stycket i förordningen (1994:1161). Det innebär attlänsstyrelsen kan medge dispens för förbud för nydikning i de våtmarker somomfattas av naturvårdsförordningen.Bland de län som skyddas enligt denna förordning ingår anmärkningsvärtnog inte . Men det kan noteras att och Tranåskommuner samt området Kävsjö-Store Mosse inom omfattasav 19 h § i naturvårdsförordningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att hela skall omfattas av19 § naturvårdsförordningen.