mot · GK02N428 · 1996-10-07 00:00:00 — Satsningar på mlijö- och energisystem inför 2000-talet Arbetslösheten är allt för hög. Hur skall arbetslöshetenbekämpas? Var finns de nya jobben? Hur skall vi säkrabefintliga jobb i t ex den västsvenska bilindustrin?Här följer några viktiga utgångspunkter.- slog fast att energisystemet bör ställas om ochgrundas på varaktiga, förnybara och helst inhemska energikällor.-- tillhör världseliten vad gäller bioenergiomvandling inom upp-värmningssektorn och vi står inför ett genombrott när det gäller elpro-duktionen.-- Energieffektivare motorer och nya bränslen är en överlevnadsfråga förbilindustrin.-- De ekologiska kraven kan leda till nästa stora språng i tillväxten. (Hämtatur regeringsförklaring.) -- Vi ska bli det första landet i världen som har ett energisystem som svararmot 2000-talets krav (Sagt av vid partikongressen.) -- I finns en stor del av den svenska bilindustrin lokaliserad, härfinns kompetens inom energiteknikområdet i företag och på universitetoch högskolor.-Detta leder fram till slutsatsen att en kraftsamling i väst påframtidsprojekt dels inom kraftvärmeområdet, dels på nyadrivmedel och motorer är den stora möjligheten förVästsverige och hela landet att minska arbetslösheten och attskapa ett uthålligt näringsliv. Vid passivitet riskerarVästsverige att hamna ännu mer på efterkälken genom attden industriella utvecklingen sker någon annanstans i landeteller i värsta fall utomlands.Energi- och miljöpolitikVår energiförsörjning handlar inte enbart om hur vi värmervåra hus. Energisystemets utformning har i själva verket ettavgörande inflytande på det mesta inom samhället. Det gällerluften vi andas, vårt klimat och ekonomin. Vi måste nubestämma hur vi skall göra med de förnybara energikällornabioenergi, vattenkraft, sol och vind samt de ändligaenergikällorna naturgas, olja, kol och kärnkraft. God tillgångpå energi till rimliga kostnader måste kombineras med godmiljö och långsiktigt hållbart kretsloppsanpassatenergisystem.I stället för import av olja, gas och kol kan vi använda pengarna för attproducera värme, el och drivmedel från förnybara energikällor i landet.Något som ger oss både nya jobb och en bättre miljö. Detta förutsätter enmålinriktad och kraftfull satsning på utveckling av ny teknik för kraft-värmeproduktion liksom utveckling av drivmedel och motorer.Bioenergiutvecklingen kan bli motsvarighet till de norska olje-och gastillgångarna, vars exploatering satte fart på norsk ekonomi. Varje nyTWh bioenergi som används i skapar ca 300 arbetstillfällen. Våralångsiktigt möjliga uttag av bioenergi ligger på ca . Det finnsalltså en potential på 30 000-50 000 nya arbetstillfällen i landet. FörVästsveriges del rör det sig om 6 000-10 000 nya jobb. Därtill kommermöjligheterna till nya arbetstillfällen om vi även får en industriell utvecklinginom energiområdet i Västsverige.Industriell utveckling iSverige eller utomlands?Sverige tillhör världseliten vad gäller bioenergiomvandlingsåväl stor- som småskalig inom uppvärmningssektorn och vistår inför ett genombrott när det gäller elproduktionen(Biogaskombi). Kommer vi att kunna utnyttja detta försprångför en industriell utveckling i eller kommer den attske utomlands? Danskarna satsade på utveckling avvindkraftverk och har man en stor exportav vindkraftverk.Den svenska bilindustrin, som till stor del är lokaliserad till ,har en mycket stor betydelse för sysselsättningen. Vår bilindustri är världs-ledande när det gäller trafiksäkerhet liksom låga utsläpp av hälsofarligaämnen. Med tanke på växthuseffekten är det nödvändigt att vi får enfokusering på energieffektivitet och förnybara bränslen. En satsning på meraenergieffektiva motorer och nya bränslen kommer att vara en överlevnads-fråga för bilindustrin i världen. Även inom detta område borde svenskbilindustri kunna gå i spetsen och skapa konkurrensfördelar.Drivmedel och motorerEtanol är en del av det naturliga kretsloppet som framställsgenom jäsning av stärkelse och socker från spannmål ellercellulosahaltiga produkter som spån, skogsrester, energiskogoch returfibrer. Till skillnad från fossila råvaror bidrar intebiomassebaserad etanol till något nettotillskott av koldioxid.Etanol används som motorbränsle för bussar, lastbilar,personbilar, båtmotorer samt motorsågar. För tillfälletimporterar av de ca 110 000 kubikmeteretanol vi använder för kemisk industri, kemisk-tekniskaprodukter, humankonsumtion samt motorbränsle. Enbartrestprodukter efter skogsavverkningar, grenar, toppar ochrörskadade träd beräknas kunna ersätta ca 1/3 av dagensbensinförbrukning i landet.Marknaden för etanol växer! Mer än 200 stadsbussar kör på ren etanol istället för diesel. Det rullar femtio och det finns taxibilar ochlastbilar som kör etanol inblandad i bensin eller diesel. Det finnsett stort intresse bland bussbolag och distributionsföretag framför allt itätorter. En ansökan är inlämnad från bl a och LRF tillEUs miljöfond LIFE om ett pilotprojekt för flytande biobränsle till motor-fordon och maskiner i . Syftet är att gå mot en mer hållbartransportsektor i regionen genom övergång till förnybara drivmedel inom denoffentliga sektorn.Dagens motorer kan köras med en viss mängd etanol inblandad. Dessutomkan motortekniken utvecklas för att effektivare tillvarata etanolens egen-skaper i bensin och diesel. Någon sådan satsning görs inte, vad vi känner till,av och . Det finns motorer som kan köras med valfri blandningav etanol och bensin. Förhoppningen är att vi skall få se motsvarande utveck-ling i Sverige.KraftvärmeBiogaskombi kan fördubbla produktionen av grön el ikraftvärmeverk. , , inriktade sinförgasningsteknik mot elproduktion sedan.Resultatet är en process kallad atmosfärisk biogaskombisom ger avsevärt högre elverkningsgrad jämfört medkonventionell teknik. På ett givet värmeunderlag, t exfjärrvärmenät, kan man med biogaskombi få ut dubbelt såmycket el jämfört med konventionell teknik. Beräkningarsom TPS utfört visar att tekniken blirmer lönsam än dagens teknik för att göra el av biobränsle.TPS atmosfäriska biogaskombi anses som världsledande.Den 29 augusti 1995 valdes TPS ut som teknikleverantör iett projekt med målet att bygga biogaskombi i kommersiellskada (30 MWel) i Brasilien.Sammantaget har utvecklingsarbetet och de internationella erkännandenanu nått så långt att tiden är mogen för att introducera tekniken även i Sverige.En förprojektering visar att det finns goda tekniska och miljömässigamöjligheter att bygga en anläggning i , ihopkopplad med det befintligakraftvärmeverket. Med återföring av aska till skogen innebär konceptet eneffektiv, kretsloppsanpassad produkt av grön el. kan den nya teknikeneffektivisera hela energisystem. Denna teknik kan användas av ca80 kommuner i vilka kan komma att producera upp till elmed biobränsle. För att tekniken ska kunna lämna utvecklingsstadiet och blikommersiell krävs statliga demonstrationsstöd till den första anläggningen.Genom att bygga en demonstrationsanläggning i har möjlighetatt ta ett stort steg mot ett förnybart energisystem. För del kanen sådan satsning skapa förutsättningar för västsvenska företag att vara med iett utvecklingsarbete som kan ge underlag till ett uthålligt näringsliv iVästsverige med stora exportmöjligheter. Denna satsning skulle kunnajämföras med satsning på vindkraft under 1980-talet.Hela samhället måste hjälpas åt att bana väg för en uthållig samhälls-utveckling, som t ex förnybara drivmedel i transportsektorn. Våra kommu-ner, näringslivsorganisationer, större berörda företag, länsstyrelser, högskoloroch universitet, banker m fl måste ta gemensamma tag och utarbeta ettprogram för industriell utveckling av ett miljö- och energisystem för 2000-talet.Med hänvisning till vad som ovan beskrivits vill vi framhålla att har möjlighet att ta hand om utvecklingen av ett energisystem somsvarar krav och som kan komma hela landet tillgodo.Den nya myndighet som föreslår bör skapas för attomställning av energisystemet skall kunna genomföras framgångsrikt kundesom en del av denna satsning lokaliseras till . Med tanke på detplanerade etanolprojektet i bör en lokalisering av den förstastorskaliga etanolfabriken göras i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på bioenergi i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utveckling av energieffektiva motorer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på biobaserade drivmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att i snabbt starta en försöksverksamhet medkraftvärme baserad på bioenergi,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillvarata det kunnande om bioenergi som finns i ,6. att hos regeringen begär att den med utgångspunkt från vad imotionen anförts förelägger ett förslag om ett ökat nyttjande avbioenergi för uppvärmning, produktion av el och som drivmedel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokaliseringar till .