mot · GK02U703 · 1996-10-07 00:00:00 — Samarbetet iBarentsregionenUnder har det förekommit kontakter och handelmellan människorna som bebott den region som kallasBarentsregionen. efter Sovjetunionensupplösning och det avveckling har intresset förkontakter och samarbete tagit ny fart. Den 11 januari 1993formaliserades ett gemensamt multilateralt samarbete genomden s.k. Kirkenäsdeklarationen som undertecknades avutrikesministrarna från , , och Rysslandsamt representanter för , och EU. Regionenbestår av de fyra nordligaste fylkena i , ,i , och oblastsamt republiken i . Regionen har en yta om1,och ca 4,4 miljoner invånareinklusive de ursprungsfolk och minoriteter som bor iområdet.Hoten om rovdriftRegionen betraktas som ett av mest resursrikaområden. Mineralförekomster finns över hela regionen.Kolahalvön utgör det viktigaste mineralområdet i helaRyssland. På har påvisats över 700 olikamineraler. I finns betydande bauxit- ochflourittillgångar samt diamantförekomster. Regionens olje-,kol- och gastillgångar är omfattande. Fisk och skog hörockså till regionens tillgångar. Det är därför inte märkligt attmultinationella företag dras till detta område med syfte attexploatera naturtillgångarna. I en rapport till beskrivs regionen som ?´Europas kommandeMellanöstern" och ?´Europas kommande som och har mutatin undersökningsrättigheter för diamanter, guld och koppar i alla regionensländer. Oljebolag och skogsbolag är aktiva i området. Det finns givetvis enframtida risk att en hård exploatering av regionens resurser leder till såvälfortsatt som förvärrad miljöförstöring utan att några värden stannar iregionen. En sådan utveckling kan givetvis leda till nya politiska spänningaroch konflikter. har ännu inte utvecklat den lagstiftning someffektivt skyddar människor och miljö, och det är ibland svårt att få eneffektiv rättstillämpning även för den lagstiftning som finns. De utländskaföretag som verkar i området kan känna sig ha större frihet än i andra länderatt använda metoder som skadar miljön och utmanar ortsbefolkningen. Densvenska regeringen bör göra klart för de svenska företag som är aktiva iregionen att man förväntar sig samma hänsynstagande till människor ochmiljö som om företaget vore verksamt i . bör också i EU riktauppmärksamheten på de hot en hårdhänt exploatering av naturen i nordvästraRyssland kan leda till. Varje nonchalans mot den känsliga arktiska miljönkommer att straffa sig . Till bilden hör också att en viktigbakgrund till är att har sina konflikter medRyssland vad gäller gränsdragning, oljeutvinning och fiske.Miljö i BarentsregionenI finns vidsträckta obeboddaödemarksområden med orörd natur. Men naturen är känsligför rubbningar i den ekologiska balansen. Naturens egenreningsförmåga är liten. och vatten är naturligt sura,varför deras förmåga att neutralisera surt nedfall ärbegränsad. Åtgärder mot försurning och tungmetaller imiljön är nödvändiga. Hoten mot den biologiska mångfaldenär allvarliga, inte minst genom avverkning av urskogar.Hantering av avfall från industrier och hushåll måsteförbättras. I är låg dricksvattenkvalitet ett problem.I Murmansk- och Arkhangelskområdet finns världens största koncentrationav kärnreaktorer. Förutom reaktorer som är verksamma i den ryska flottanoch i civila fartyg finns reaktorer i uttjänta ubåtar som ej längre används.Slutförvaringsanläggningar för radioaktivt avfall saknas och stora mängderradioaktivt avfall har dumpats i och i . Ett stortradioaktivt utsläpp från reaktorhaverier eller bristfälliga avfallslager iMurmanskregionen kan under vissa vindförhållanden förutom landområdenpå drabba även . En del experter bedömer risken fören allvarlig olycka med betydande radioaktiva utsläpp i området så stor som25 % för den närmaste . Korrosion och bristande tekniskutrustning och andra riskfaktorer gör situationen alarmerande. Det är intebara kärnkraftverket i i som behöver uppmärksamhet.Sverige måste i internationella fora, som (), G24 -gruppen, EU och FN, verka för en stor samlad internationellinsats för att lösa problemen med kärnkraftsäkerhet och strålskydd påKolahalvön.InfrastrukturFör att samarbetet ska kunna byggas ut och få ekonomiskvikt för regionen och minska behovet av regionalpolitisktstöd i varje land måste en hållbar infrastruktur byggas upp.Det existerande järnvägsnätet måste förstärkas, så att bådegods- och persontrafik kan ske mellan norra och . I ett sådantutvecklingsprojekt ingår öppnandet av enjärnvägsförbindelse via finska ,spårviddsväxlingsstation i och en framtidaBothniabana och Norr-bothniabana. Dessa bandelar blir endel i det växande europeiska järnvägsnätet och borde kunnabli ett s.k. TEN-projekt inom EU. bör i EU drivafrågan om stöd till en järnväg längs medfortsatta förbindelser mot och , ommöjligt som ett TEN-projekt med mellan och har iordningställts i farbart skick medstöd bl.a. från . För att övergången mellan och skafungera behövs emellertid en permanent gränsstation med internationellstatus. kommer att stå utanför EU. En långyttre gräns för EU kommer att skära genom . Den svenskaregeringen måste ta som en av sina uppgifter att bevaka att samarbetet iBarentsregionen inte försvåras av de nya kraven på yttre gränskontroll i EU.Telekommunikationerna har stadigt förbättrats i regionen, bland annatgenom utbyggnad av NMT 450 och NMT 900. Däremot finns problem inomRyssland. Datakommunikation är svagt utvecklad och nyttjandet avdatakommunikation är mycket dyrt i Ryssland.Åtgärder för att förbättra tele- och datakommunikationer bör vidtas.På grundval av de studier av behoven av förbättrade kommunikationer somnu genomförs bör kommunikationsministrarna i de ingående ländernautarbeta en gemensam plan och prioriteringsordning för att bygga ettekologiskt uthålligt kommunikationssystem i regionen.Kvinnor i BarentsregionenDe olika delarna av har problem när detgäller demografisk utveckling. Kvinnors möjligheter tillutbildning, arbete och fritid måste kraftigt utvecklas om deska förmås att stanna i regionen och balansen mellan könennågorlunda upprätthållas. I den ryska delen finns ett visstkvinnoöverskott, medan det i den nordiska delen råder ettkvinnounderskott. Det är en förutsättning för en vital ochbefolkad region att balansen mellan kvinnor och män kanupprätthållas. Inom regionen pågår flera projekt med syftetatt stärka kvinnors ställning. Det är av största vikt att dettaarbete fortsätter. En jämn könsfördelning i arbetsgrupper ochsamarbetsorgan ska givetvis eftersträvas.En fond förBarentssamarbeteRegionrådet som består av de regionala politiska elleradministrativa cheferna för de olika regiondelarna i varjeland presenterade ett detaljerat arbetsprogram.Programmet bygger på projektförslag från tio regionalaarbetsgrupper och omfattar totalt 84 projekt som beräknasgenomföras . Sju program har lagtsned och sju är genomförda. Huvuddelen pågår eller skalligångsättas.Det är naturligt att ett så omfattande program stöter på svårigheter, ävenom entusiasmen är stor. Projektfinansieringen var inte helt klarlagd.Förhoppningen att projektmedlen skulle kunna sökas från ett samordnatanslag har inte kunnat infrias utan de får i sökas från de centralaÖsteuropaanslagen. Fram synes ha tillförtprogrammet ca , medan med nästan dubbelt såstor befolkning bara klarat av ungefär hälften. har haft ett särskiltanslag som ställts till förfogande från central nivå.För perioden oktober 1995 till och med mars 1996 har satsat ca 16miljoner svenska kronor och hela medanFinland satsat ca 7,5 miljoner finska mark. har regionrådetföreslagit en finansieringsram på lika fördelad på de fyrasamarbetande länderna, dvs. per land.Det är givetvis inte bra för vare sig det nordiska samarbetet eller balansen isamarbetet med om viljan till finansiering är mycket olika. Utöverde ordinarie anslagen till samarbetet med bör därfören särskild fond avsättas för . Fondenbör omfatta och vara öppen för ansökningar förprojekt som ingår i det program som regionrådet presenterar.Fonden bör ha som huvudmål att stärka miljöarbetet men den kan ocksåstödja infrastrukturen, handel och ekonomiskt samarbete, energihushållningoch kunskapsutbyte. Utöver att medel söks från fonden bör givetvis ocksåmedel kunna sökas från ordinarie anslag för samarbete med Öst- ochCentraleuropa. Fonden bör placeras under utgiftsområde 07 Internationelltbistånd .Yrkandet om medel till fonden behandlas i en motion frånVänsterpartiet för detta utgiftsområde.Vi ser positivt på en fond för Östersjösamarbetet, men Östersjösamarbeteoch miljö kan inte ses helt skild från verksamheter och åtgärdersom vidtas i . Det behövs från statsmakternas sida enkraftfull markering om att är av stor vikt. Det börunderstrykas att gränsen mellan och /kan bli denyttre landgräns i där de största sociala och ekonomiska klyftornafinns.Arbetslösheten i de norra delarna av de nordiska länderna är större ängenomsnittet i respektive länder. I finska är den öppnaarbetslösheten , i , i betydligtlägre, men i är av arbetskraften utan arbete i vissaområden och det sociala trygghetssystemet svagt. Ska klyftorna kunnautjämnas är en snabbare ekonomisk utveckling i än i grannländernanödvändig.Ett ökat ekonomiskt utbyte inom skulle minska behovetav andra regionalpolitiska insatser i samtliga de i regionen ingåendeländerna. Tillväxt och sysselsättning skulle främjas av en ökad handel ocksåi denna region. Samarbetet i regionen underlättas av att transporter kan skelandvägen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder från den för att förhindra miljöskadoroch konflikter vid industriell verksamhet i nordvästra ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för en stor internationell insats för att lösaproblemen med kärnkraftssäkerhet och strålskydd på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en plan och prioriteringsordning förinfrastruktursatsningar i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkandet av kvinnors ställning i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för den i motionen föreslagna fonden för ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för att en järnväg längs Norrlandskustenmed förbindelse mot och blir ett av EU:s TEN-projekt.