mot · GJ02A49 · 1996-06-10 00:00:00 — Ett system medutbildningscheckar innebär att den som anses vara i behov av en speciellutbildning med checkens hjälp själv kan upphandla utbildningen påmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken kan aldrig spela annat än en begränsad roll för attge den enskilde fotfäste på arbetsmarknaden. Den kan heller inte utanbesvärande effektivitetsförluster och snedvridande effekter klara enobegränsad volym. Den uppgift den till slut ges skall emellertid skötas medhögsta professionalism.Med hänsyn inte minst till de senaste årens erfarenheter förordar viatt de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna snabbt ges en stramareinriktning i enlighet med de principer vi här har förordat (41). Ett brettlärlingsprogram bör introduceras helst till (42). Vidsamma tid bör också ett program för långtidsarbetslösa ha utvecklatstillsammans med företagen (43).De övriga åtgärder vi föreslår, t.ex. på skatteområdet och ifråga omarbetsrätten, bör skapa en sådan dynamik att den stramarearbetsmarknadspolitiken också för dem som kan räkna medfortsatta åtgärder framstår som rimlig.Fri arbetsförmedlingFörmedling av arbete sköttes länge i form av ett monopolinom ramen för . Detta monopol bröts1993.Alltjämt finns emellertid restriktioner i den privata förmedlingsverksamhetsom etablerats sedan monopolet upphörde. Mycket talar för att dessarestriktioner gör det onödigt svårt för arbetslösa att hitta en lämplig ochintresserad arbetsgivare. Bl.a. personaluthyrningsföretagen har idagsvårigheter att utvecklas tillfullo. Företag av detta slag kan dessutom, enligtvår uppfattning, bli utomordentligt viktiga på den framtida, mer lättrörligaarbetsmarknaden.Något tvång att anmäla lediga platser till den ena eller andraarbetsförmedlingen skall inte finnas. Olika förmedlingar i konkurrens medvarandra är en bättre garanti för effektivitet än administrativa regleringar.Arbetsförmedlingens kärnfunktion i matchningsprocessen, dvs. attunderlätta mötet mellan arbetsgivare som söker medarbetare ocharbetssökande i jakt på anställning, måste prioriteras. Det är därför angelägetatt ser över sin organisation och internaarbetsfördelning så att detta krav kan mötas.Att tillhandahålla en elektronisk platsbank är en under alla omständigheternaturlig uppgift för . Till denna bank skall emellertidvem som helst kunna anmäla platser. Tillgång till bankens information skallalla, platsförmedlingar och enskilda, kunna ha.Vi föreslår att kvardröjande hinder för privat arbetsförmedlingundanröjs redan från (44). En elektroniskplatsbank bör vara brett tillgänglig senast till den 1 juli 1997.Ett starkt lantbrukLantbruks- och livsmedelssektorn kan spela en viktig roll för Sverigesekonomi, om rätta förutsättningar ges. Enligt börca 25 000 arbetstillfällen kunna skapas fram till sekelskiftet.Med EU-inträde har en viktig förutsättning för expansionuppfyllts. Svenska livsmedelsprodukter har fått tillträde till EU somexportmarknad. Erfarenheter från visar emellertid att EU-medlemskapet kan utnyttjas betydligt bättre än vad som skett iSverige. Sålunda har efter EU-inträdet fördubblat sinslaktsvinproduktion från 10 miljoner till 20 miljoner grisar per år.I går utvecklingen dessvärre åt motsatt håll. Lantbruksföretag slåsut och kvoterna för mjölk och köttdjur utnyttjas inte fullt ut. Orsakerna tilldetta kan sökas i den näringspolitik som regeringen bedriver med stöd avCentern. Lantbruks- och livsmedelssektorn har belagts med ökade pålagor,vilket skadat konkurrensmöjligheterna och hindrat expansion. Utöver degenerella försämringar för all näringsverksamhet som beslutats sedanregeringsskiftet - höjd arbetsgivaravgift, dubbelbeskattning, förlängdsjuklöneperiod m.m. - har lantbrukets konkurrensmöjligheter drabbatssärskilt av höjd gödselmedelsskatt, höjd dieselskatt och höjda elskatter.Det faktum att inte utnyttjar hela det avtal som framförhandlatsmed EU utgör också en belastning för lantbruksföretagen, liksom det faktumatt ersättningsprogrammen gjorts onödigt krångliga, vilket lett till ettytterligare försämrat utnyttjande. Regeringen och har inte visatlyhördhet för förslagen att t.ex. förenkla miljöersättningsprogrammet med ettenklare stöd till vallodling.Sammantaget bidrar de olika politiskt betingade kostnaderna för svenskalantbruksföretag till att försämra investeringsklimatet, spoliera möjligheternatill ökad förädling och försvåra bibehållandet av marknadsandelarna. För attförbättra konkurrensläget och skapa förutsättningar för expansion bör en radangelägna åtgärder vidtas.Vi anser att skall öka utnyttjandet av EU:s miljöprogram förjordbruket jämfört med . Enligt beslut av den nuvarande majoriteten iriksdagen utnyttjar endast drygt hälften av den miljöersättning somEU-avtalet ger möjlighet till, vilket gör att svenska lantbruksföretag hamnar ien ofördelaktig situation. Stödet till vallodlingen bör dessutom utvidgas inomramen för miljöersättningen. Reglerna för miljöersättningen bör förenklasinför nästa ersättningsperiod.Från lantbrukets håll har även önskemål framförts om medfinansiering avEU:s investeringsstöd för animaliesektorn. Investeringsstödet kräver en högreandel egen finansiering än vad som gäller för miljöstödet, vilket gör detsvårare att motivera en ökad kostnad. har konkurrenssituationenoch därmed expansionsviljan i lantbruks- och livsmedelssektorn försämrats,vilket kan tala för att i samma utsträckning som viktigakonkurrentländer bör utnyttja investeringsstödet. Vi anser därför attregeringen bör utvärdera vilka effekter för jobben ett investeringsstöd tillanimaliesektorn kan få.Även när det gäller drivmedelsskatterna möter svenska lantbruksföretagbetydligt högre kostnader än viktiga konkurrentländer, t.ex. Danmark.Drivmedelsbeskattningen har blivit särskilt märkbar förlantbruket, eftersom man träffas dels av koldioxidskattehöjningarna, dels avriktade skattehöjningar på diesel för traktorer. Den sammanlagda effekten avdessa olika höjningar är så påtaglig för lantbruksföretagen att en diskussionom de negativa konsekvenserna för jobben av höga drivmedelsskatter måstekomma till stånd.Vi föreslår nu att insatser görs för att öka lantbrukets möjligheter attbidra till att fler jobb skapas enligt följande:Sverige bör öka utnyttjandet av EU:s miljöprogram för jordbruket(45). Stödet till vallodlingen skall utvidgas inom ramen förmiljöersättningen (46). Reglerna för miljöersättningen skall förenklas(47). En utvärdering av vilka effekter ett investeringsstöd tillanimalieproduktionen kan få, bör göras (48).Arbete för invandrareInvandrarnas arbetsmarknad är, som vi redan nämnt,exceptionellt svår. I vissa invandrargrupper är arbetslöshetennästan total.De senaste två seklen har i jämförelse med andra länder varit ettovanligt homogent land med ett språk, en sammanhållen kultur och med ennationell identitet. Vårt land har sluppit krig, inre konflikter och etniskamotsättningar. var tillsammans medJapan det land som ökade sitt välstånd mest.I dag är situationen annorlunda. 1,6 miljoner människor i vårt land harinvandrarbakgrund i första och andra generationen. är därmed ett avde mest invandrartäta länderna i . Bara har tagitemot 200 000 flyktingar och anhöriga, främst från det forna Jugoslavien.Arbetslösheten bland invandrarna är betydligt högre än för svenskamedborgare. Även under högkonjunkturen lågarbetslösheten på för vissa invandrargrupper (iranier, irakier,somalier). Under lågkonjunkturen har utslagningen av arbetskraft varitbetydligt större bland invandrarna än bland infödda svenskar. finns detinvandrargrupper där arbetslösheten uppgår till 90 procent.Strukturförändringarna i näringslivet innebär att mindre kvalificerade jobbförsvinner, att arbetsgivaren ställer högre krav på de arbetssökande menockså att arbetsorganisationerna förändras så att samverkan ochmedarbetarskap blir viktigare. Invandrarnas "kulturella och socialakompetens" vägs in vid anställningstillfället.Åtskilliga invandrare bär med sig traditioner och kunskaper om egetföretagande. Många har också startat egna företag, främst inom service ochhandel, och lyckats bra. Många fler skulle både vilja och kunna starta egnaföretag, om bättre förutsättningar förelåg.Oberoende av vilken kompetensnivå invandrarna har, tycks den emellertidinte räcka till vid inträde på den svenska arbetsmarknaden på den relevantanivån. Även kvalificerade och akademiskt utbildade invandrare hänvisas tilllägre betalda jobb. En stor resurs blir därmed outnyttjad i svenskt arbetsliv.Evaluering av examina sker, men går långsamt. Den akademikerpraktik sominfördes under förra mandatperioden, liksom invandrapraktiken, haravskaffats av Socialdemokraterna.Att så många invandrare och flyktingar har svårt att komma till sin rätt iSverige sammanhänger med den enhetspolitik som så länge präglat framförallt den soialdemokratiska s.k. välfärdspolitiken. Den motverkar den variationsom inte minst för invandrarna är en grundläggande förutsättning för att denegna identiteten skall kunna upprätthållas också i deras nya hemland.Vi vill varna för varje speciell politik för att söka ordna jobb åt invandrare.Det svåraste hindret för invandrare, liksom för andra grupper av arbetslösa, ärde höga skatterna och de stelbenta arbetsrättsreglerna. Hindren slår emellertidextra hårt mot dem som från början möter de största svårigheterna.Arbetsgivare drar sig för att anställa, trots att det finns mängder avarbetsuppgifter, som inte utförs därför att köparens kostnader blir för höga.I stället hänvisas alltför många till ett kravlöst bidragsberoende. Dessvärreblir också svartjobb effekten av vår skatte- och arbetsrättslagstiftning. Deförslag vi tidigare framfört skulle ge påtagliga och goda effekter också förmånga invandrare.Det går inte heller att subventionera fram de hundratusentals arbetstillfällensom behövs för att också invandrarna skall kunna bidra fullt ut till Sverigesutveckling eller att kvotera fram särskilda arbeten för invandrare.Arbetsmarknaden måste avregleras så att utbud och efterfrågan kan närma sigvarandra.Ett stort hinder för invandrarnas inträde på den svenska arbetsmarknadenoch i det svenska samhällslivet i övrigt är bristande kunskaper i svenska menockså i vad som skulle kunna kallas för de sociala koder som behövs för attkomma till sin rätt på arbetsmarknaden. Utbildning i allmänhet och utbildningi svenska i synnerhet bör överordnas all annan utbildning för invandrare utansvenskkunskaper. Utan det språk som talas här kommer många invandrare attförbli på arbetsmarknadens utsida.Svenska för invandrare (SFI) ges till alla, men motivationen är ibland låg.Kvaliteten på lärarna, men också på undervisningens organisation, har möttkritik. Det är enligt vår mening av största vikt att insatserna för attförbättrainvandrarnas kunskaper i svenska förbättras.Hemspråksundervisning i skolan anses ha betydelse för den kulturellaidentiteten. Skolans huvuduppgift måste emellertid först och främst vara attbibringa eleverna kunskaper i svenska. kan erbjuda hemspråksundervisning utöver detta. De sverige-finska friskolorna, liksom också andra friskolor, är exempel på hurelever med invandrarbakgrund som så önskar, kan få mer av bl.a.hemspråksundervisning än vad den allmänna skolan ger.Skolor med olika huvudmän har större möjligheter att erbjuda alla, ocksåinvandrare, en utbildning som både ger goda kunskaper och en tydligidentitet. En konstruktiv friskolepolitik är därför också en politik för att gebättre förutsättningar för invandrare att kunna göra sig gällande påarbetsmarknaden.Vi föreslår alltså att svenskundervisningen för invandrare skall geshögsta prioritet (49). Regeringen bör under den kommande höstenåterkomma till med ett program för hur detta kan ske. Ennationell skolpeng säkrar invandrarskolors möjlighet att utvecklas.Övriga frågorRegional attraktionskraft i stället förbidragRegionalpolitiken har till syfte att utveckla möjligheterna attarbeta och bo i alla delar av landet. Insatserna har haftbegränsad framgång. Arbetslösheten är avsevärt högre t.ex. iNorrland än i övriga delar av landet.Ett huvudinslag i regionalpolitiken är allehanda bidrag till företag ochandra som vill etablera och expandera verksamhet i särskilt utsatta delar avSverige. Sådana nationella bidrag förstärks efter inträde iEuropeiska unionen med speciella, ofta starkt selektiva, EU-stöd.Vi vill ifrågasätta om en politik med denna inriktning någonsin kan geannat än mycket marginella effekter till höga kostnader. Bidragen snedvriderkonkurrensvillkoren och riskerar att ge fel incitament. Bidragen i sig blir lättmer betydelsefulla än själva den verksamhet de avses stödja. Företag medbegränsade framtidsutsikter kan lockas till etableringar på bekostnad av demer växtkraftiga.Vi är övertygade om att det skulle vara till fördel om regionalpolitikenstyngdpunkt försköts från stöd till insatser i syfte att göra orter och regionermer attraktiva för företagsexpansion på företagens egna villkor. Godautbildningsmöjligheter är i detta sammanhang särskilt betydelsefulla medockså en god infrastruktur i övrigt. Regioner som har otillräckligväxtkraft skulle kunna vinna mer på en inriktning mot utvecklingsbaranischer än ett planlöst plockande efter vilket expansionserbjudande som helst.Vi föreslår att en helt ny utbildningsorganisation, med stöd av detmodernaste av informationsteknik, utvecklas för att kunna erbjudaallehanda utbildningsinsatser i inland. ,och bör göras till gemensamtansvariga för den nya utbildningsorganisationen som bör introducerasden (50).Denna i grunden distansuppbyggda utbildning bör kunna omfatta allautbildningsnivåer. Dess syfte skall vara att säkerställa attföretagsetableringar inte uteblir därför att utbildningsmöjligheterna föranställda, men också för de anställdas familjer, inte ärkonkurrenskraftiga jämfört med andra delar av landet.Ifråga om de särskilda stödinsatser som likväl knappast kan undvarasförordar vi en avveckling av det selektiva företagsstödet. Länsstyrelserna böremellertid även ha vissa resurser till sitt förfogande, inte minstföratt ett konstruktivt EU-stöd skall kunna ges en nödvändig nationellmedfinansiering. Alla insatser som utgår från länsstyrelserna måste emellertidenligt vår mening uppfylla vissa bestämda villkor för att förhindra ettfelaktigt bruk. Riskdelning med privata investerare är betydelsefullt.Infrastrukturinvesteringar skall ges företräde. Senast efter det att stöd beviljats skall en fristående utvärderinggörasav stödets effekter. Vi föreslår att en ny ordning för anslag till särskilda regionalainvesteringar bör introduceras. Länsstyrelserna bör härvid ha enhuvudroll (51).Kvinnor kanVissa delar av arbetsmarknaden är av tradition starktkönsuppdelade. Vården och omsorgen har sålunda en starkövervikt av kvinnliga medarbetare.Från början av 1960-talet ökade antalet förvärvsarbetandepersoner i med 900 000. Ökningen berodde främst på kvinnornasinträde på arbetsmarknaden. ökade andelenförvärvsarbetande kvinnor från . De senaste decenniernakännetecknas av att delvis andra grupper än tidigare sökt sig ut påarbetsmarknaden, nämligen gifta kvinnor och småbarnsmammor.Traditionellt kvinnliga arbetsuppgifter inom vård, omsorg och undervisningär i tjänster som i huvudsak tillhandahålls av den offentliga sektorn.På grund av de offentliga monopolen har kvinnornas arbetsmarknad kommitatt bli mycket av de förvärvsarbetande kvinnorna återfinns inom den offentligasektorn. Många yrken är totalt kvinnodominerade. Vi har alltså fått en starktkönssegregerad arbetsmarknad.Den centralstyrda lönepolitik som har bedrivits i bygger på densocialdemokratiska, kollektivistiska synen på människor som likformiga ochutbytbara. Den har lett till flera obalanser. har blivit ettlåglönelandför högutbildade och ett höglöneland för lågutbildade. Detta fenomen ärsärskilt markant inom den offentliga sektorn, där den s.k. dubbla obalansenlänge har diskuterats. Den leder till att staten och kommunerna får allt svårareatt rekrytera och behålla kompetens.Den offentliga sektorns monopolställning har lett till att särskilt kvinnorofta får en blygsam utdelning på sina investeringar i högre utbildning. Det ärenligt vår uppfattning oacceptabelt. Till följd av att sjukvården i princip harvarit ett offentligt monopol har den enda arbetsgivaren på området kunnatförhindra en rimlig löneutveckling för t.ex. sjuksköterskor.Andelen kvinnliga chefer är låg, trots att många anser att kvinnor har deegenskaper som krävs och kommer att krävas i det framtida arbetet -lyhördhet , samarbetsförmåga och flexibilitet. Enligt finns bland totalt 70 000 chefer endast 13 000 kvinnliga sådana. Avnaturliga skäl återfinns de flesta kvinnliga cheferna i den offentliga sektorn.Det finns många förklaringar till denna snedfördelning. Densammanhänger naturligtvis med gamla traditioner -näringslivet och förvaltningarna är uppbyggda av män i ettsamhälle som såg helt annorlunda ut än den värld som är.I det samhället hade kvinnor ännu inte börjat slitas mellanhemarbete och lönearbete.För att få fler kvinnor i chefsbefattningar måste de gamla strukturernaomprövas. Många kvinnor önskar t.ex. ett mer flexibelt chefsskap, både i tidoch innehåll. "Team Builder", en modell för roterande chefsskap, är enmodell som provats på med framgång. Gruppensmedlemmar stöder varandra och har ett kreativt samarbete. Kvinnor som harprövat denna arbetsform beskriver det roterande chefsskapet som ett slags"växthus" för nya chefer. Man framhåller att alla teorier om den lärandeorganisationen här har blivit omsatta i praktiskt handlande.Idag kan det alltså konstateras att det inte har lyckats att uppnå denjämställdhet på arbetsmarknaden som är önskvärd samt att en del avförklaringen till detta ligger inbyggd i "den svenska modellen". En ensidigoch begränsad arbetsmarknad har inte haft den flexibilitet som är nödvändigför att fullt ut ta vara på kvinnornas mångsidighet och kompetens.I det nuvarande samhällsekonomiska läget har det också blivit allt meruppenbart att kvinnornas arbetsmarknad är sårbar. Offentlig expansion är intelängre möjlig. Många kvinnor har helt enkelt blivit beroende av ett systemsom är på väg att kollapsa.Det kan just nu te sig som om förutsättningarna för arbete och försörjningskulle vara hotade för alla de kvinnor som arbetar inom vården ochomsorgen. I själva verket finns det emellertid goda skäl att anta, att behovetav sådana tjänster i stället är växande. Uppgiften blir alltså att finna nyaformer för organisationen och finansieringen av arbetet.Vi anser att de offentliga monopolen måste brytas upp så att kvinnor i likastor utsträckning som män kan finna alternativa arbetsgivare. Kvinnorsarbetsmarknad skall avregleras så att den faktiskt blir det som ligger i ordetmarknad. Utrymmet för individuell lönesättning måste vidgas.Vårt förslag om att med en rätt till skatteavdrag stimulera utvecklingen avhemtjänster skulle också bidra till en ny arbetsmarknad för många kvinnor.I ägdes och drevs av småföretagen avkvinnor. uppgår det kvinnliga småföretagandet där till , istaterna kring ända . Vi förutser en liknandeutveckling i , om man bara låter den privata tjänstesektorn få deförutsättningar som krävs.Det fåtal kvinnor som fått möjlighet att bedriva privat hemvård iSverige vittnar bl.a. om större inflytande över sin arbetssituation, nyyrkesstolthet och högre arbetsmoral jämfört med när de utförde samma arbetesom anställda i den kommunala . Vad de därmed beskriver ärviktiga steg också mot ökad jämställdhet.Vi föreslår att ett program för att främja kvinnors möjligheter påarbetsmarknaden bör utvecklas, där en upplösning av dagens offentligamonopol utgör ett huvudinslag. Programmet bör redovisas för riksdagensenast (52).RehabiliteringEn växande grupp medarbetare har kommit att få sådanasvårigheter på arbetsmarknaden att behov uppstått av merbestämda rehabiliteringsåtgärder. Sådana ombesörjs avflera institutioner. Mest omfattande är den verksamhet sombedrivs av Samhall.Det kan enligt vår mening ifrågasättas hur effektivt det nuvaranderehabiliteringssystemet faktiskt är. Lagstiftning och kontroll är sannolikt likaproblematiska som verktyg här som på flertalet andra områden relaterade tillden moderna arbetsmarknaden.Enligt vår mening borde ett mer ändamålsenligt rehabiliteringssystembygga på ett mera direkt samarbete med företagen. om att dessa svarar för preciserade rehabiliteringsuppgifter voresannolikt bättre än den institutionaliseringslinje som uppenbarligen vinnerutbredning. Vi förordar att ett förslag om rehabilitering i företagenutvecklas och föreläggs (53). verksamhet liksomsystemet med lönebidrag bör bli föremål för en externutvärdering (54).Kraften i en genomgripandeförnyelseSverige måste genomgå en genomgripande förnyelse omarbetena skall bli fler. Förändringarna behöver kommasnabbt för att inte ett växande antal människor skall fastna ilångtidsarbetslöshet med de svårigheter som härav följer attåterinträda på arbetsmarknaden.De förslag vi framfört i denna motion innebär betydande förändringar av destrukturer och institutioner som bildar ram för dagens svenska arbetsmarknad.Vi gör så därför att regeringens politik illustrerar att det inte går att hävamassarbetslösheten med traditionella lösningar, dvs. lösningar som tar sinutgångspunkt i föreställningen att arbetsmarknaden inte förändras.Den verkliga arbetsmarknaden är emellertid långt ifrån statisk. Det senastedecenniet har tvärtom präglats av en dramatisk förnyelse. Regelverk ochstrukturer i vårt land har trots detta i hög grad förblivit intakta. Ju störregapetblivit mellan verklighet och politisk fiktion, desto tydligare framgår det attsjälva ramen inte längre överensstämmer med arbetsmarknadens förändradekaraktär.Socialdemokraterna, som inte velat se vart utvecklingen bär och somhistoriskt därtill bundit sig för en sysselsättningspolitik som just utgår frånenstatisk arbetsmarknad, tvingas nu välja mellan - som man rimligen uppfattardet - två onda ting: en politik man vet inte längre fungerar och en politikanpassad efter en bild av arbetsmarknaden man inte vill vidkännas och somdärtill utsätter partisammanhållningen för starka påfrestningar. Det är intemycket som tyder på att en sådan valsituation leder till att rätt politik kommeratt föras med nödvändig kraft.Den som förstått arbetsmarknadens övergång från industrialismens villkortill informations- och kunskapssamhällets vet att allt fler inarbetadeföreställningar om arbetet och dess roll i samhället kommit att ifrågasättas.Med den utgångspunkten, väsensskild från allt det som alltjämt karaktäriseraren statisk syn på arbetsmarknaden, handlar det inte om att finna någotandrahandsalternativ, som till nöds kan hålla till nästa kvartalsrapport frånAMS. Vi har för vår del strävat efter att presentera en motion befriad från denblandning av panikåtgärder och trixande med statistik som regeringen hittillsägna sig åt i så stor utsträckning.Vi har inga illusioner om att de som inte vill se vad nyaarbetsmarknadsvillkor kräver också ifråga om ny politik med ens skallacceptera alla våra förslag. Fast i sin skenbild blir det förmodligen alltjämtnaturligt för den samlade vänstern att beskriva varje förändring som enförsämring. Och det är förvisso riktigt att det finns enskildheter i våraförslagsom - allt annat lika - skulle lägga en större ansvarsbörda på enskildamedarbetare såväl som arbetsgivare och som mot bakgrund av traditionellasvenska välfärdspolitiska principer därför skulle rubriceras som"försämringar".Nu är emellertid inte allt annat lika. Varje enskilt förslag är en del av ensammanhållen politik för tillväxt, utvecklat välstånd och mänsklig växt.Vidmakthållandet av det gamla leder inte bara till svårigheter att bevaravälståndet sådant vi lärt känna det. Det får också direkta konsekvenser förarbetsmarknaden i form av ökad otrygghet, färre arbetstillfällen och en störreorättfärdighet. Det är därför förnyelsen måste ske . Ju längre den dröjer,desto fler blir det som i onödan kommer att fara illa.Den politik vi här har förordat utgör en sammanhållen helhet. Denbör också genomföras som sådan och följas upp noggrant.