mot · GK02K320 · 1996-10-07 00:00:00 — Modernare handläggning av riksdagsbeslut Det går mycket långsamt att verkställa riksdagsbeslut, tillstor del beroende på och regeringensadministrativa praxis som inte förnyats , trots demoderna datorsystem som kunde göra en snabbarehandläggning möjlig.Riksdagen fattar beslut efter hemställan från utskotten i olika betänkanden,som tar ställning till regeringens propositioner. Utskottsmajoriteten följeroftast regeringens förslag som blir beslut. En reservation kanemellertid få majoritet i och det händer att utskottet är överens omnågot annat än regeringen tänkt sig. I sådana fall ändrar förslagetfrån regeringen. Det är beslut som gäller, inte regeringensproposition.Utskottsbetänkandet, som är sammanhängande "slutprodukt",kan vara förvirrande för den icke invigda. Texten i majoritetens skrivning ochreservationerna är utformad på samma sätt, nämligen som att "utskottethemställer att beslutar". Ingenstans står det vad som egentligen ärriksdagsbeslutet.Detta framgår i stället i särskilda riksdagsskrivelser som talmannenöverlämnar tillsammans med betänkandena till berörda departement iregeringen.Ett exempel:"Riksdagsskrivelse 1993/94:189RegeringenArbetsmarknadsdepartementetMed överlämnande av arbetsmarknadsutskottets betänkande 1993/94:AU11Arbetsmarknadspolitik får jag anmäla att denna dag bifallit delsreservation 25 under mom. 42 och reservation 30 under mom. 50, dels i övrigtvad utskottet hemställt.Stockholm den 23 mars 1994Ingegerd Thyblad "Regeringen verkställer därefter riksdagsbesluten t ex genom att utfärda enlag som i sinom tid trycks i . Alla är skyldiga attkänna till denna, antingen den hunnit bli tryckt eller ej.Vidare kan regeringen vända sig till ett statligt verk med ett regleringsbrev,när det gäller pengar, eller en förordning som beskriver vad verket ska göraenligt riksdagsbeslutet.Det statliga verket i sin tur utarbetar tillämpningsföreskrifter som berördamyndigheter, t ex länsstyrelserna och kommunala nämnder, har att följa.Ibland nöjer man sig med råd och anvisningar. Verken har även egnaförfattningssamlingar.Allt detta tar naturligtvis . Det är inte heller enkelt att utanspecialkunskaper reda ut vad som egentligen gäller. Jag har sett engeneraldirektör för ett statligt verk vifta med en proposition, som han höll påatt genomföra, trots att gjort vissa ändringar. Uppenbarligen hadehan inte tillgång till riksdagsbeslutet.I många fall är riksdagsbeslutet i sig klart och entydigt och skulle kunnabörja tillämpas dagen efter tagit ställning. För att underlätta dettabör ändra praxis i utformningen och publiceringen av sina beslut.Olika förtroendevalda kunde då också utgå direkt från riksdagsbesluten för atttillämpa dessa på ett sätt som passar den lokala nivån.Riksdagen är veterligen ett av världens mest datoriserade parlament. Alltriksdagstryck utarbetas i datorer och lagras där. Det borde inte vara svårt attprogrammera dem så att man genom några enkla knapptryckningar kundebyta ut "Utskottet hemställer" och "Enligt utskottets mening" o s v i helatexten i betänkandet mot "beslutar". Ändringar i förhållande tillpropositionen kunde markeras särskilt. Beslutad lagtext skulle också blidirekt tillgänglig.Nu är slutprodukt i ett ärende t ex en skrift med rubrikenArbetsmarknadsutskottets betänkande 1993/94:AU11. I stället skulle skriftenpubliceras med titeln "beslut med anledning avregeringens proposition om Arbetsmarknadspolitiken". Genom Rixlex ochandra databanker kan alla intresserade t ex genom biblioteken snabbt ochgratis skaffa sig riksdagsbeslutet i klartext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att uppdrar åt talmanskonferensen att utforma en modernarehantering av riksdagsbesluten i enlighet med vad som anförts i motionen.