mot · GK02Kr510 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskott"Ett samhälle utan idrottsliv skulle bli gråare och tristare.Idrottens svaghet och styrka, dess bekymmer ochglädjeämnen har blivit en nästan allas angelägenhet ochintresse"i alla dess olika former spelar en viktig roll i mångamänniskors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får enrikare fritid genom att som åskådare intressera sig föridrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta grad tillett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Nästan tre miljoner svenskar deltar, som ledareeller aktiva, i någon av de ca 37 000 lokalföreningarna.Hundratusentals ideella ledare lägger ner mer än 140miljoner timmar på att ta hand om mer än hälften av alla barnoch ungdomar i över 19 000 aktiviteter året om.Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut ifolkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskildamänniskors idrottsutövande. Från kristdemokratiskt hållanser vi att idrottsrörelsen skall ha samhällets stöd men varasjälvständig i förhållande till stat, kommun och näringsliv.Under 1900-talet har fritiden ökat kraftigt bl a genom att arbetstidenförkortats och att nya tekniker utvecklats. Människor har fått mer tid attdisponera efter eget intresse och läggning. Folkrörelserna spelar en mycketviktig roll för att kanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inomen förening, en statsdel, en ort eller ett land. Idrottsrörelsen har undergenerationer tillfört samhället oersättliga värden. Många unga människor harinom idrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande, solidariska medborgareoch ett gott kamratskap. De mer än 500 000 ideellt arbetande ledarna gör ettarbete och en insats som för samhället som helhet är ovärderlig. Arbetet medatt integrera invandrare sker helt naturligt inom idrotten och tjänar somförebild i det svenska samhället.Regeringens förslag föridrottsrörelsenVissa besparingar drabbar idrottsrörelsen liksom alla andrasektorer i samhället. Det är av största vikt att besparingarändå görs på ett genomtänkt sätt. Majoriteten av de 63specialförbunden under tak är starktberoende av det statliga bidraget för sin verksamhet. Ävenom betonar att idrottsrörelsen och andrafolkrörelser måste kunna ges goda möjligheter att finansieraverksamhet med lotterier m m, måste slås fast att detoffentliga stödet måste ligga på en rimlig nivå.Regeringen förslår i budgetpropositionen att kraftiga besparingar görs påanslaget till idrotten. Stödet till idrotten minskas med ,d v s , vilket är den största neddragningen . Kristdemokraternagår emot denna kraftiga besparing.Idrottens etikIdrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn ochungdomar. av alla pojkar och hälften avalla flickor mellan är med i en idrottsförening.Många av dem ägnar en stor del av sin fritid åt sittidrottande. De gör det för att de tycker att det är roligt och föratt de där känner sig delaktiga i en positiv gemenskap. Därlär man sig ofta vad ansvarstagande och samarbete innebär. Iidrottens värld finns vissa givna regler som måste följas.Sanktioner följer på brott vilket ofta är positivtoch lärorikt. I när ungdomsvåld, drogmissbruk ochrasism utgör växande problem i samhället blir idrottens rollsom ungdomfostrare viktigare . Därför böridrottsrörelsen i högre utsträckning betona de etiska frågorna,såväl internt som externt. Ungdomsidrotten bidrar till attförebygga och motverka missbruk av alkohol och andradroger och sparar på så sätt mycket stora belopp åtsamhället.Idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för att motverka användningen avdopningsmedel och andra droger. Dopningen är främst ett problemutanför den organiserade idrottsrörelsen. Idrottsrörelsens kunskaper ocherfarenheter utgör en viktig del i arbetet med att bekämpa den ökande sprid-ningen av dopningsmedel. På detta och andra områden kan och är idrotts-rörelsen till stor del en motkraft. Genom mediebevakning når elitidrotten allamänniskor. Idrottens etiska hållning och avståndstagande från dopning ochdet idrottsanknutna våldet är viktig inte minst då elitidrottare utgörförebilderför många barn och ungdomar.Fusk via dopning är oacceptabelt framförallt mot bakgrund av de extremtstora medicinska riskerna. Svensk idrottsrörelse bör nationellt och även iinternationella sammanhang verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmänsom nyttjar otillåtna preparat.En viktig aspekt av god etik är hur barn och ungdomsidrotten utformas.Det bör vara självklart att inte medverka till utslagning och elittänkande närdet gäller barn- och ungdomsidrott. Det är av största vikt att föreningar ochenskilda idrottsledare beaktar riskerna med en alltför tidigt specialiseradträning . Spontana idrottsaktiviteter måste få gott om utrymme ibarns och ungdomars liv.Det är föreningslivet som utgör grunden för idrottens fostrandegemenskap. Medlemskap i en idrottsförening ger således mycket mer änsjälva idrottsutövandet. Det är en viktig anledning till att svenskidrottsrörelse värnar om föreningen som grunden för all sin verksamhet.Samhällets stöd till idrotten, bl a det lokala aktivitetsstödet, har byggt påsamma uppfattning. Stödet har i första hand givits till föreningarna och till avdem organiserade aktiviteter.Idrotten i skolanI skolans undervisning skall friluftsliv och idrottsutövandeingå som en naturlig del. Undervisningens mål skall vara attskapa intresse för regelbunden motion och skapamedvetenhet om kostens betydelse för välbefinnande. Denfysiska träningen skall vara anpassad efter den enskildeelevens förutsättningar. Ungdomsidrott, oftast medskolidrottsförbundet som arrangör, typ Mjölkkannan,Piggelin och Skoljoggen, tredjeklassarnas jorden runt-sim,ger tillfälle att prova på många idrotter utan krav påprestationer. Skolidrotten ger även möjlighet till att ta varapå ledarämnen och ge dem lämplig utbildning vilket ärviktigt för nyrekryteringen av ungdomar och utvecklingen avidrotten.Det är klart belagt att regelbundna motionsvanor grundläggs redan i ungaår. Barn och ungdomar som får en positiv upplevelse av fysisk aktivitet ochidrott har en betydligt större benägenhet att vara fysiskt aktiva även somvuxna än andra. Fysisk aktivitet bland unga människor är också viktig,eftersom det visat sig finnas ett samband mellan denna och den intellektuellautvecklingen. Regelbunden motion gör att ungdomarna orkar med skolan påett bättre sätt.Breddidrott och elitidrottAlla människor som vill ska ha möjlighet att delta iidrottandet. Breddidrotten som mer betonar kamratskap ochvikten att vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationernalever i ett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten.Elitidrotten bygger på de många människornas idrotts- ochmotionsaktiviteter, och den är för många motionärer ochfriskvårdare en inspirationskälla. För att svensk idrott även iframtiden ska kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordrasalltså satsningar på de många människornas idrottsutövande.Breddidrotten bidrar till många människors välbefinnandeoch minskar riskerna för sjukdom. Denna friskvård sparårligen mycket stora summor för svensk sjukvård och hindrarmycket lidande.För att stimulera breddidrott är det nödvändigt att elitidrotten får rimligaverksamhetsvillkor. Elitidrottsutövarna fungerar som inspiratörer ochförebilder.Antalet idrottsgymnasier bör byggas ut allteftersom intresset ökar.Lovande idrottsutövare ges där en chans att utvecklas idrottsmässigt utan attförsumma studierna.HandikappidrottRätten till goda och lika möjligheter till idrottsutövande ärgrundläggande för idrottssyn. Idrottenhar stor betydelse i rehabiliteringen av handikappade liksomvid integrering i samhället i övrigt.Idrottsarenorna måste vara tillgängliga för personer med funktionsnedsätt-ning. Idrottsarenorna måste handikappanpassas så att de möjliggör för handi-kappade att utöva idrott och även delta som åskådare.Ekonomiskt har handikappidrotten svårigheter genom små biljettintäkteroch svårigheter att få sponsorer från näringslivet. Vidare är ofta kostnadernamycket höga för den enskilda idrottsutövaren som behöver särskilda hjälp-medel för sin idrottsverksamhet. Svårigheter finns även med att få fram led-sagare till träning och tävling samt transporter till och från träning ochtävling.På handikappidrottens område krävs ökade statliga satsningar. Sverigesradio och television bör också ta sitt ansvar för att spegla de handikappadesidrottsprestationer som ofta görs i det tysta. bör också iinternationella sammanhang aktivt verka för att få arrangera tävlingar för attöka intresset och bilda opinion för större satsningar på idrottsutövare medfunktionsnedsättningar.Sverige kan också via forskning bidra till utveckling och vidare utvecklingav teknik som gör de möjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar.KvinnoidrottKvinnoidrotten tilldrar sig ett betydligt mindreintresse än motsvarande idrott för män. Detta gäller såväl imassmedierna som rent allmänt. Kvinnoidrotten behöver enstarkare ställning bl a vad gäller träningstider ochtillgänglighet till befintliga anläggningar. Fler kvinnor kanoch bör aktiveras inom idrottsrörelsen, och därför ärrekryteringen av kvinnliga idrottsledare av största betydelseför idrottens framtida utveckling.Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när detgäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av de idrotts-prestationer som kvinnor gör kan intresset för idrott öka genom att fram-förallt unga flickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med ochinspireras av.Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt.Den utvärdering och de beslut som fattats av visar att ytter-ligare åtgärder är nödvändiga. Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksammajämställdhetsaspekten vid användandet av det statliga stödet till idrotten.IdrottsforskningHögre utbildning och forskning inom idrotten spänner överen lång rad av områden såsom fysiologi, medicin och tekniktill beteendevetenskapliga och samhällsvetenskapliga ämnen.Utbildningen och forskningen är en förutsättning föridrottens utveckling vad gäller såväl barn- ochungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskapbehövs kring idrotten som folkrörelse. Idrottsrörelsen harockså pekat på behovet av forskning kring kvinno- ochjämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är dennakunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning.Med tanke på idrottens betydelse för våra barn och ungdomarär det angeläget att idrottsledarna ges goda möjligheter tillutbildning, som står på en solid vetenskaplig grund.Idrottsforskningen har inte givits de nödvändiga resurserna, utan harframför allt finansierats av idrottsrörelsen själv. Med tanke på idrottensbredd och betydelse för samhället bör denna forskning i första hand vara ettansvar för utbildnings- och forskarsamhället, medan det mer behovs-anpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottens egna organisationer.Samtidigt är det naturligt att idrottsrörelsen får ett inflytande över de organsom samordnar idrottsforskningen i landet.Idrottshögskolan fick vid starten inga fasta forskningsresurser. Inteheller fick skolan rätt att utdela sedvanliga akademiska examina. För attIdrottshögskolan ska bli det centrum för idrottslig kunskapsutveckling somden borde vara krävs att undervisningen vilar på aktuell vetenskaplig grundoch att skolan har ett nära samarbete med andra forskningsinstitutioner iSverige och internationellt. Detta kräver emellertid att den, i likhet medandra idrottshögskolor i , får egna fasta forskningsresurser ochsedvanlig akademisk examinationsrätt.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att de praktisk-estetiskautbildningarna koncentreras till ett fåtal lärosäten. iStockholm, , i samt Umeåuniversitet är de enda utbildningsorter som föreslås tilldelas utbildnings-område idrott. är det enda lärosäte - vid sidan av deovan nämnda - som har utbildat lärare i ämnet Idrott och hälsa förårskurs 4-9 och gymnasiet, som inte föreslås få detta uppdrag framöver. Detfinns flera skäl för att även fortsättningsvis bör fåutbilda lärare i ämnet Idrott och hälsa för årskurs 4-9 och gymnasiet. Någraskäl är följande:- I en av befolkningstätaste regioner är det högst rimligt med enutbildning i Idrott och hälsa.-- Den utbildning som bedrivs i Idrott och hälsa vid ären mycket attraktiv utbildning med mellan 1 400 och 1 600 sökande till de27 platser som erbjudits .-- De skolnätverk inom bl a Idrott och hälsa som håller på att tillskapas, medett omfattande samarbete mellan universitet och skola, tvingas upphöra.Det blir negativt för hela regionen.-- har av ideologiska skäl satsat på att enbart utbildatvåämneslärare.-- Utbildningen vid kräver inga investeringar i vare siglokaler, materiel eller personal. Det är därför ingen besparing att lägganed utbildningen i Idrott och hälsa i Göteborg.-InternationelltidrottsamarbeteIdrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationellaarbetet är mycket positiva. Fokus sätts på att utvecklasamarbetet med östeuropeiska idrottsrörelser med särskildtyngdpunkt på de baltiska staterna. Vidare vill man gå vidarei samarbete med idrottsrörelsen i södra för att efterapartheids fall bidra med svenskt kunnande i den nya ochpositiva uppbyggnadsfasen. avser attaktivt delta i arbetet på att påverka idrottens förutsättningar iEU och förstärka den svenska representationen iinternationella beslutande samlingar. bör sträva efterett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledareoch aktiva på bredd- och elitnivå. Genom kulturella ochidrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andrafolk och kulturer öka, till gagn för avspänning ochsamförstånd.Idrottens ekonomiSamhällets satsningar på idrott ger genom de ideellakrafternas engagemang stor effekt. Varje krona som avsamhället investeras i idrottsrörelsen medför en omsättning iföreningslivet som är ca fem gånger större. Trots detta ärsamhällsstödet till idrotten, framför allt på landstingsnivå,lägre än stödet till andra barn- och ungdomsorganisationerom man tar hänsyn till verksamhetens omfattning.I med krympande samhällsresurser borde det vara naturligt att satsapå den ideella sektorn. Med tanke på att en plats på ett behandlingshemkostar ca per vårddygn är stödet till idrottens barn- ochungdomsledare snabbt intjänat om de kan förhindra bara några få ungdomarfrån att hamna i missbruk och kriminalitet. Men istället skärs stödet tillidrottsrörelsen ner på såväl som statlig nivå. Detta är en kortsiktigpolitik som kan visa sig bli samhällsekonomiskt mycket dyr.När det offentliga stödet minskar måste idrottsrörelsen öka sin själv-finansiering. Spel och lotterier har traditionellt varit en viktigfinansierings-källa för idrottsföreningarna. har folkrörelserna emeller-tid tappat andelar på spelmarknaden i förhållande till de statliga spelbolagenoch framför allt ATG. Bingo Lottos framgångar har väntdenna trend, men är avståndet långt till den andel folkrörelse-spelen hade av spelmarknaden . Den nya lotterilag somriksdagen i bred politisk enighet antog syftade till att gefolkrörelserna större möjligheter att finansiera sin verksamhet via spel ochlotterier. Regeringen bör se över de statliga spelbolagens koncessioner så attderas agerande på spelmarknaden inte motverkar den nya lotterilagensintentioner.Riksdagen har beslutat att bilda ett nytt statligt spelbolag som består avTipstjänst och . I beslutet ingår att föreningslivet får varamed och dela på spelbolagets totala vinst istället för som tidigare överskottetfrån en viss spelform (värdeautomatspel). är positiva tilldenna förändring men den slutliga utformningen av vinstdelningssystemetmåste bli föremål för närmare diskussioner mellan staten och föreningslivetinnan beslut fattas i frågan. Det gäller framför allt frågorna om fördelningenoch vem som ska vara mottagare. Folkrörelserna och inte bara staten måste fågarantier till rimliga utdelningar i ett nytt vinstdelningssystem.Riksdagens tidigare beslut att drastiskt sänka bidragsnivån för delönebidragsanställda riskerade att resultera i att många av dem som idagfinner meningsfull sysselsättning och gemenskap i idrottens föreningar ochförbund skulle komma att sägas upp och därmed återigen hamna utanförarbetsgemenskapen. Detta skulle framför allt att drabba de med svåraarbetshandikapp, de som har svårast att hitta en alternativ sysselsättning.Regeringen förslår att lönebidragsnivån på gäller t o m den 1/7 1997men efter detta datum finns det inga pengar anslagna. Kristdemokraternaanser att de ideella föreningarna även efter detta datum ska undantas frånsänkningen av lönebidragsnivån, och regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om detta.Moms påföreningsaktiviteterI samband med inträde i EU pågår en översyn avmomsreglerna. I regeringens proposition "Mervärdesskattoch EU" (1994/95:57) undantogs frågorna rörande moms förideella organisationer. Dessa skulle beredas ytterligare.Ideella organisationer, bland annat idrottens föreningar, äridag till största delen momsbefriade.Flera EU-länder har en skattesituation liknande den svenska. I harman, trots sitt inträde i EU, beslutat att inte momsbelägga idrottsrörelsensverksamheter. Att EU-medlemskapet med nödvändighet skulle kräva en för-ändring av momsreglerna för ideella organisationer är inte i överensstäm-melse med EU:s momsdirektiv.De ideella organisationerna är hårt pressade ekonomiskt.Kommunala besparingar har lett till såväl minskade bidrag som höjdaavgifter på lokalhyror etc. Utvecklingen tvingar lokala föreningar att skära iverksamheten och/eller ta ut ökade avgifter av sina medlemmar. Det finns allanledning att värna de ideella organisationernas möjligheter att bedriva enbred verksamhet, speciellt i när vi ser en ökning av våldet, missbrukoch andra problem bland unga. Att lägga ytterligare administrativa ochekonomiska bördor på föreningslivet är att direkt motverka denna strävan.I propositionen 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- ochidrottsområdet förslås inte någon förändring av nuvarande generellaundantag i mervärdesskattelagen för ideella föreningars verksamhet. För deallmännyttiga ideella föreningarnas del innebär därför förslaget inte någonändrad mervärdesskattesituation.Dock införs en mervärdesskatt på för tillträde till idrottsligt evene-mang och utövande av idrottslig verksamhet som tillhandahålls av annan änstaten, kommun eller allmännyttig ideell förening. anseratt ideella föreningar ska vara befriade från mervärdesskatt.BidragsgivningDen största finansiären av idrottsrörelsen är idagnäringslivet. Stödet till idrotten riktas både till elitidrottenoch till småklubbar som ägnar sig åt motions- ochbreddidrott. ser positivt på näringslivetsstöd till idrotten även om det finns vissa risker, nämligen omsponsringen eller sponsorn skulle övergå från stödjande tillstyrande. Vidare kommer sponsring aldrig att kunna ge någotordentligt ekonomiskt tillskott för de idrotter som upplevssom mindre massmedialt intressanta. Grunden föridrottsrörelsens ekonomi måste vara egna insatser ochsamhällets stöd.Samhällets stöd till idrottsrörelsen utgår förutom genom statliga anslag vialandstingen och kommunerna. Stödets målsättning bör vara att stimulera,d v s ge resurser och möjligheter till idrottens utövande. Stödet bör såledesinriktas på investeringar i idrottsanläggningar och på bidrag till ungdoms-verksamhet och ledarutbildning. Reglerna för det ekonomiska stödet ska varaenkla, rättvisa och inriktade på en obyråkratisk hantering.Det lokala aktivitetsstödet, som är det viktigaste systemet för stöd tillidrottsföreningarna, bör bibehållas på nuvarande nivå.Regeringens förslag att minska anslag till idrotten med 55 miljoner, d v s11 %, kommer att drabba alla sektorer inom idrotten: administrationen,stödet till specialförbunden och det statliga lokala aktivitetsstödet. Specielltsvårt blir det för de små förbunden som inte har möjlighet att få sponsor-intäkter samt lokala klubbar.Kristdemokraterna anslår mer än regeringen tillidrotten för att neddragningen inte ska drabba de små förbunden och det stat-liga aktivitetsstödet på ett oacceptabelt sätt.I budgetpropositionen framgår att regeringen ska tillkalla enparlamentarisk kommitté för att utifrån en samlad analys utvärdera målen fördet statliga stödet till idrotten och föreslå nya och tydligare mål för stödet.Kristdemokraterna ser positivt på att en utredning kommer till stånd ochframhåller vikten av att idrottsrörelsen får inflytande i utredningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopningspreparat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att friluftsliv och idrottsutövande bör ingå som en naturlig del avskolutbildningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka breddidrotten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsgymnasierna,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsarenors tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar samt om behovet av forskning till förmån förhandikappidrotten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen drivsvidare,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör ta ansvaret för den grundläggandeidrottsforskningen,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att idrottsrörelsen bör få ett ökat inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör få fasta forskningsresurser och gessedvanlig examinationsrätt,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall få behålla utbildningsområdetidrott,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör se över de statliga spelbolagens koncessioner,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den slutliga utformningen av vinstdelningssystemet måste bliföremål för närmare diskussioner mellan staten och föreningslivet,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ideella organisationer permanent bör undantas från sänkningenav lönebidragsnivån,316. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moms på ideella föreningar,417. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidragsgivning och vikten av att behålla det lokalaaktivitetsstödet på nuvarande nivå,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens inflytande i utredningen om idrott,19. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfundoch fritid enligt uppställning:Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring N 3 Stöd till idrotten 480 240 000 +30 000000