ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A702 · 1996-10-07 00:00:00 — läns landstings tidskrift nr 4/96 finns enartikel med rubriken: "Till slut blir här bara gamlingar somvårdar gamlingar. "Undersköterskor i västra sjukvårdsdistriktet säger: "I takt meduppsägningarna ökar också personalens ålder. Bland undersköterskorna ärmedelåldern . "Personalen säger vidare: "De nyutbildade får ju aldrig en chans att kommain, det är inte konstigt om antalet ansökningar till vårdutbildningarnaminskar." Och vidare: "När det krävs anställning för att ha tjänstenkvar finns inte utrymme för ungdomar. "Artikeln ger en tydlig belysning av vad som händer på arbetsplatserna närturordningsreglerna enligt lagen om anställningsskydd - LAS "sist in - förstut" tillämpas strikt. blir det bara "gamlingar" kvar och de unga,nyutbildade får aldrig en chans.Personalföreträdarna i artikeln säger :"Varför inte ge de äldre en drägligersättning i stället för att betala 25-åringar för att gå arbetslösa? "De intervjuade personerna anser att orken och engagemanget börjar trytamedan de yngre med nyvunna kunskaper och entusiasm ställs utanförarbetsmarknaden.De förändringar av arbetsrätten som regeringen och nukommit överens om innebär i realiteten att turordningsreglerna förbliroförändrade, även om möjligheterna till lokala uppgörelser ökar något. Denlokala fackorganisationen är dock helt avhängig den centralafackorganisationens vilja. Uppsägningstiderna sätts också i relation tillanställningstidens längd och inte som tidigare till arbetstagarens ålder.Det införs en tidsgräns om sammanlagt förvikariatsanställningar. Överskrids denna kan arbetstagaren få avtalet att gällatills vidare Detta gäller inte retroaktivt utan endast för avtal som ingås efterlagens ikraftträdande.Denna regel kommer troligen att slå hårt mot kommuner och landsting somhar de flesta långtidsvikariaten, och svårigheterna att kunna disponerapersonalbehovet blir betydande.Det är positivt att vissa förändringar gjorts av arbetsrättslagarna. Det äremellertid att beklaga att regeringen överhuvudtaget "rev upp" de relativt småförändringar av lagen om anställningsskydd som den borgerliga regeringengenomförde.Inte minst med tanke på alla de arbetslösa som inte har en chans attkomma in på arbetsmarknaden är det viktigt att fortsatta förändringar avarbetsrätten vidtas för att åstadkomma flexiblare lösningar i en förändradarbetsmarknad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en fortsatt översyn av arbetsrätten isyfte att göra arbetsmarknaden mer flexibel och ge de nytillträdande påarbetsmarknaden större möjligheter till anställning i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02A703 · 1996-10-07 00:00:00 — Obalansen är stor mellan de som har arbete och arbetar förmycket, och de som inget arbete har och känner sig utanförsamhällsgemenskapen.Många skäl talar för att möjliggöra ett sabbatsår för människor . Det skulle öka livskvaliteten för de människor som ville få en paus isitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning och andra personligaprojekt.Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälleför arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det justbristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar främstarbetslösa ungdomar och kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden.Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn medbarntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då manfortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrandeföräldrar.Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälleatt pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annankulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivitetablerad.Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara enförberedelse för att meningsfullt och kreativt liv som pensionär.En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativafinansieringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengarfrån A-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för enarbetslös att få arbete, eller genom förtida uttag ur egen ATP och folkpension.Utredningen bör också överväga de dynamiska effekterna genom minskadarbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som därmed kan göras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt tillsätta en utredning om sabbatsår.
mot · GK02A704 · 1996-10-07 00:00:00 — Det råder inte balans på arbetsmarknaden . hotas av skevheter i den nuvarande arbetsrätten.Framförallt små företag kläms av regler som anpassats efterde stora kollektivens förutsättningar. Ett exempel på detta äranvändningen av sympatistrejker. Det är orimligt attfackföreningar som inte är primärt berörda av en konfliktskall kunna vidta stridsåtgärder mot ett enskilt företag.Stridsåtgärder på arbetsmarknaden är tillåtna, i den mån de inte stridermot avtalsbunden fredsplikt. Ett antal explicita undantag begränsaremellertid detta generella tillstånd. Så finner man t.ex. i medbestämmande-lagen, 1976:580 41§. Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna avkollektivavtal får inte vidta eller delta i arbetsinställelse (lockout ellerstrejk),blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, om avtalet haringåtts av en organisation och denna organisation inte i behörig ordning harbeslutat åtgärden, om åtgärden strider mot en bestämmelse om fredsplikt ikollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål4. att stödja någon annan, när denne inte själv får vidtastridsåtgärd.Stridsåtgärder som vidtagits i strid mot första stycketbetecknas som olovliga.Det är sålunda primärkonflikten som är styrande. på företag A olovlig blir varje sympatiåtgärd påföretag B också olovlig. Med de fyra undantag som räknasupp under 41§ är annars sympatiåtgärder tillåtna. Det finnssålunda i lagen inte något explicit tillstånd för justsympatiåtgärder, utan det följer av att det som inte ärförbjudet är tillåtet.Vår syn på arbetsrätten är en önskan om att steg för steg gå mot ett systemdär lagstiftningen på arbetsmarknadsområdet ger ett gott grundläggandeskydd, men där avsevärt större möjligheter för enskilda avtal öppnas.Avtalen bör i princip kunna utformas fritt. Detta måste ske med beaktandeav det grundläggande skydd för avtalsparterna, inklusive minimikrav förarbetstagares hälsa och säkerhet, som skall återfinnas i särskild lagstiftning.Finns det i sådana enskilda avtal en klausul om fredsplikt, eller särskildreglering som berör avtalsparts agerande i förhållande till andra aktörer påarbetsmarknaden, så är varje stridsåtgärd som saknar stöd i avtalet ettavtalsbrott. Drabbade parter har då rätt till skadestånd.I avvaktan på denna typ av enskilda avtal bör dock medbestämmandelagenjusteras. Möjligheten till sympatistrejk skulle kunna tas bort genom att punktsattes efter "att stödja någon annan" i MBL § 41:4. Sympatiåtgärder blirdärmed ett av undantagen från det generella tillståndet för stridsåtgärder ochblir därmed som andra olovliga stridsåtgärder en fråga för arbetsdomstolen.Gränsen för skadestånd vid olovliga stridsåtgärder bör höjas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ändra medbestämmandelagen enligt vad somanförts i motionen.
mot · GK02A705 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt arbetstidslagen får allmän övertid tas ut med högst 48timmar eller under enkalendermånad. Under ett kalenderår får den allmännaövertiden uppgå till högst 200 timmar.I nuläge saknar många människor arbete, medan andra som har arbete harett mycket högt övertidsuttag. Jag anser att det är angeläget, med hänsyn tillnuvarande arbetslöshetssituation samt att många människor riskerar attbränna ut sig, att övertiden ska begränsas. Både månads- och årstaket börsänkas till hälften, dvs. att högst under en kalendermånad får tas utsamt högst under ett kalenderår. Jag är övertygad om att dennaåtgärd kommer att leda till ett stort antal nya arbetstillfällen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en halvering av den allmänna övertiden.
mot · GK02A708 · 1996-10-07 00:00:00 — Ökad flexibilitet på arbetsmarknaden är viktig för att vi skallkomma tillrätta med arbetslösheten. Arbetsrätten behöverförändras, nya arbetstidsregler måste införas. Det finns enkomplikation i detta sammanhang. Även långt utanför deregelverk som gäller i ett anställningsförhållande används dearbetsrättsliga begreppen. Vid en sökning i riksdagensdatabas för SFS finner man 44 författningar som innehållerbegreppet heltid och tretton som innehåller deltid.Tillsvidareanställning finns i tolv författningar, fastanställning (som inte är ett i arbetsrättslig lagstiftningreglerat begrepp) finns i tre.Om man alltför ofta i det statliga regelverket hänvisar till dessa begrepp ärdet naturligt att de anses som så entydiga att de också kommer att tillämpas iandra sammanhang. Hyresvärdar kräver fast anställning som villkor för att fåhyra lägenhet, banker tar med anställningsformen i sin kreditvärdering närman söker lån. Eftersom detta är beslutssituationer som har stor betydelse förden enskilde kommer en fortsatt tillämpning av sådana regler att motverkaden önskade flexibiliteten och göra att man i onödan binder upp sig för degamla anställningsformerna. De senaste årens erfarenheter visar med stortydlighet att helt andra faktorer än anställningsformen är avgörande för denenskildes trygghet på arbetsmarknaden.Ännu mer vilseledande för tanken kan ett ogenomtänkt användande avbegreppet heltid bli. Förmåner av olika slag som bygger på heltidsbegreppetborde kunna ändras till att vara relaterade till antingen utbetald lön ellertimlön. Anställningsvillkor kan regleras enskilt eller i avtal utan att bliberoende av vad arbetstidsmåttet kallas. Hela det regelkomplex som gällerhel- eller deltidssjukskrivning eller föräldraförsäkring måste omarbetas ochrelateras till mer flexibla mått på arbetsinsatsen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omarbetning av de statliga bestämmelser som bygger påanställningsform,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utmönstring av begreppet heltidsanställning.
mot · GK02A713 · 1996-10-07 00:00:00 — Ledighet vid utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret De frivilliga försvarskårerna, inte minst bland kvinnorna, ärav utomordentligt stor betydelse inom vårt försvar och derasbetydelse torde inte bli mindre vid den neddragning ochomorganisation av försvaret som föreslås.Frågan om möjlighet att få ledigt vid frivillig försvarsverksamhet, t.ex. vidgrund-, repetitions- och kompletteringsutbildning, borde vara densamma förvärnpliktig och frivillig personal. Detta uttalades bl.a. i betänkande SOU 1985:35. En lagfäst rätt till sådan ledighetföreslogs.I proposition 1985/86:134 ansåg sig emellertid inte dåvarande ansvarigtstatsråd beredd att ta ställning till kommitténs förslag i avvaktan på fylligareunderlag.Flera motioner lades i ärendet. I betänkande FöU1985/86: 10 uttalades: "Utskottet finner det angeläget att regeringen aktivtoch utan tidsutdräkt förbereder ett lagförslag i ämnet." Med dennarekommendation som grund avslogs motionerna.Ärendet överfördes sedan till Arbetsmarknadsdepartementet.I betänkande av Utredningen om frivillig medverkan i totalförsvaret, SOU1992:132 (kap. 10), behandlades frågan återigen. Utredaren föreslog enändring i studieledighetslagen. Utredningen erinrade om att ledighet förutbildning inte är begränsad till någon viss typ av utbildning men att den sombegär ledighet bör kunna precisera ändamålet med utbildningen. Lagen gerarbetsgivaren rätt att påverka ledighetens förläggning på så sätt att den kanuppskjutas och ev. längre tid.Frågan vidarebefordrades sedan till Utredningen om ledighetslag-stiftningen som i sitt betänkande SOU 1994:41 uttalade att man inte hadefunnit skäl att föreslå några nya regler avseende ledighet för frivillig för-svarsutbildning.Frågan har alltså behandlats utan att ha kommit ett steg framåt.Det kan sägas att vår lagstiftning redan innehåller flera "ledighetslagar".Med tanke på behovet av frivilliga försvarskårer och att andelen värnpliktigasom behöver ledigt för utbildning och tjänstgöring de facto minskat ganskakraftigt bör frågan om ledighet för utbildning och tjänstgöringinom frivilligförsvaret få en lösning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning ochtjänstgöring inom frivilligförsvaret.
mot · GK02A715 · 1996-10-07 00:00:00 — Sjöfartsnäringen skiljer sig i många avseenden från andranäringar. De som arbetar i denna för så viktiganäring tillbringar till sjöss och får därmed färretillfällen att träffa vänner, släkt, att delta i samhällslivet m.m.De speciella förhållanden ombordanställda har ger naturligtvis upphov tillannorlunda avtal och lagar än för dem som arbetar i land. Sjömansskattenoch arbetstidsregler är några exempel där skillnader finns. Det finns dockundantag som knappast kan motiveras, då sjöfartsnäringen de senasteåren genomgått stora förändringar.Den tid som tidigare tillbringades ombord på fartyg var betydligt längre.Nu är det allt vanligare att den sammanhängande tiden ombord är fyra till sexveckor, varefter kan tillbringas hemma i Sverige.Medbestämmandelagen 45 § innehåller regler om varsel om föreståendestridsåtgärder. Reglerna är tvingande på det sättet att avtal inte kan träffasombegränsning av varselplikten eller om kortare varseltider. Däremot är detmöjligt att avtala om längre varselplikt.Undantag från denna regel medges om det finns "giltigt hinder". Motivetför detta undantag är främst att göra stridsåtgärder möjliga i de fall där ettupprätthållande av varselskyldigheten skulle medföra att stridsåtgärden blevverkningslös. Exempel som nämns i förarbetena till lagen är blockad motlossning av fartyg med kort liggetid eller när arbetet är av så kort varaktighetatt tid inte finns för en veckas varsel.I praktiken har undantagsregeln kommit att tillämpas även när det gällerfartyg som går i regelbunden trafik på , såsom då fartyget angörsvensk hamn mer än en gång . Det kan också gällafärjor. Stridsågärden sätts igång så snart fartyget anlöpt svensk hamn även isådana fall då sju dagars varseltid skulle kunna iakttas.Varselreglerna syftar till att ge parterna ett visst rådrum för att övervägaläget, faktiskt och rättsligt, och försöka få till stånd en uppgörelse utankonflikt. Den part som tar emot varslet får också att förbereda sigoch överväga motåtgärder. Varselreglerna är alltså av stor vikt.Med nuvarande tillämpning drabbas rederinäringen hårdare än andraföretag. Detta är inte godtagbart. Vi anser att det i lagen måste klargöras attvarselskyldigheten i princip skall gälla även när stridsåtgärden riktas mot ettfartyg. Undantagsregeln skall således vara tillämplig endast när det verkligenär fråga om ett giltigt hinder. Så är inte fallet i de situationer som angettsovan.Regeringen bör utan dröjsmål återkomma till med förslag i syfteatt klargöra varselreglernas undantagsregel i enlighet med vad som anförts imotionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konfliktvarsel inom sjöfarten.
mot · GK02A716 · 1996-10-07 00:00:00 — Säkerhetskravet måste ställas högt när det gäller t.ex.möjligheten att använda tester av alkohol- och narkotikamissbruk på arbets-platsen. När det gäller vanliga hälsoundersökningar som urvalsgrund måstedäremot individens rätt till integritet och samhällets skyldighet att motverkagodtyckliga bortval av individer med svag eller nedsatt hälsa sättas högt. Detkan inte uteslutas att en lagstiftning kräver ytterligare utredning.Vänsterpartiet föreslår att ska ge regeringen i uppdrag att presen-tera en lag som reglerar medicinska kontroller i arbetslivet senast under1998. I avvaktan på den lagen ska ge regeringen i uppdrag attpresentera en lag som innebär att det krävs kollektivavtal för att få användasig av medicinska kontroller i arbetslivet. En sådan temporär lösning innebäratt arbetsgivaren inte kan använda sig av medicinska kontroller utan attförhandla om villkoren för dessa.Etnisk diskrimineringDet förekommer en omfattande diskriminering av invandrarepå arbetsmarknaden. Ett otal anmälningar har gjorts somberör etnisk diskriminering i arbetslivet. har aldrignågot anmält fall ansetts strida mot gällande lag.Diskrimineringsombudsmannen, , säger i en intervju:"Om jag t.ex. kan bevisa att en arbetsgivare plockat bort ettantal sökande till en tjänst genom att stryka alla medutländska namn, är detta inte ett brott mot lagen." Det äruppenbart för alla att nuvarande regler ger ett otillräckligtskydd. Indirekt diskriminering omfattas inte avdiskrimineringsförbudet, och det saknas ett tillräckligt skyddunder rekryteringsförfarandet. Detta är en fundamental brist ilagen. meddelade regeringen vid eninterpellationsdebatt att "regeringen har för avsikt att inomen nära framtid göra en översyn av lagen mot etniskdiskriminering". förutsätter att den översyneninnebär att lagen mot etnisk diskriminering skärps, så att helaanställningsförfarandet omfattas avdiskrimineringsförbudet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en parlamentarisk utredning för att förstärka ochutveckla arbetsrätten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt ställning för deltidsanställda,3. att hos regeringen begär förslag till ändring av 39 § LAS ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om turordning och föräldralediga,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ledighet för att starta eget,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglering av användandet av medicinska kontroller i arbetslivet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etnisk diskriminering.
mot · GK02A718 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetsrätten i allmänhet och lagen om anställningsskydd isynnerhet har debatterats fram och tillbaka,och även ändrats fram och tillbaka. Nuvarande regler sägeratt strikt turordning ska gälla - sist in, först ut. Såvida maninte kommer överens om avsteg förstås. Eller är över 45 år.För efter fyllda får anställningstiden räknas dubbelt underfem år.De nu gällande reglerna innebär i praktiken att människor blir uppsagdaenbart på grund av att de är yngre. Har de inte kortast anställningstid får deofta gå i alla fall på grund av att det finna andra anställda över 45 som fårräkna sin anställningstid dubbelt. Människor med både långa och färskautbildningar, med familjeansvar och stor försörjningsbörda döms tillarbetslöshet medan medelålders med småbarnsår, studieskuld, bostadslån ochaktuell utbildning långt bakom sig klarar sig bra i Lagen omanställningsskydd (LAS) trygghet.I 3 § LAS stadgas att personer under (60 månader) fårtillgodoräkna sig anställningstiden dubbelt. Detta är inget annat änorättfärdiga privilegier för medelålders som har jobb. innebärregeln att för den som fyllt 45 och är arbetslös blir hindren ändå större att fåett jobb.I 2 § anges att arbetstagares plats i turordningen ska avgöras av derassammanlagda arbetstid hos arbetsgivaren. Det betyder att en person somfrivilligt har sagt upp sig för att vid senare tillfälle söka och få anställning hossamme arbetsgivare vid uppkommande arbetsbrist går före den som i detläget har en sammanhängande längre men sammanlagt kortare anställnings-tid. Regeln tar förmodligen sikte på det att man kan ha blivit uppsagt förarbetsbrist men senare kunnat återkomma till arbetsgivaren. Vi anser att densom säger upp sig på egen begäran för att vid senare tillfälle återkomma tillsamma arbetsgivare vid fastställande av turordning endast ska få räkna densenaste anställningstiden. Likaså bör meningen "gerhögre ålder företräde" strykas. Man kan lika gärna gå i bokstavsordning ellerskonummerföljd. Skulle exakt samma anställningstid råda måste detta lösas iförhandlingar, där man inte utgår från att ålder ger företräde.Det finns givetvis inget rättvist sätt att fördela arbetslöshet. Den endarättvisan ligger i att få bort arbetslösheten. Men att ge en stark grupp, demedelålders, ytterligare privilegier på andras bekostnad är direkt orättvist.Regeringen har aviserat att man avser komma med förslag till förändrad lagom anställningsskydd. I detta sammanhang bör ovan angivna förändringaringå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa den dubbla beräkningen av anställningstid,möjligheten att räkna flera anställningsperioder hos samma arbetsgivare samtregeln om åldersföreträde i LAS turordningsregler.
mot · GK02A720 · 1996-10-07 00:00:00 — har antagit angående förebyggandeföretagshälsovård. Konventionen antogs av samtliga treparter (arbetsgivareorganisationen representerad av SAF,arbetstagarorganisationerna representerade av LO/TCO och representant för ).I tillgodosåg vi konventionen genom avtal mellan LO och SAF omförebyggande företagshälsovård. SAF har sagt uppavtalet med , som har upphört att gälla. På vissa förbunds-områden har man träffat motsvarande avtal med sin motpart på arbets-givaresidan.ILO-konventionen ger uttryck för att arbetsgivare som har anställdpersonal är skyldiga att tillse att de anställda omfattas av förebyggandeföretagshälsovård.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att föreslå en lagstiftning påområdet där parterna på arbetsmarknaden ej kunnat träffa avtal i frågan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande företagshälsovård.