mot · GK02A11 · 1996-11-08 00:00:00 — Många kvinnor har helt enkelt blivit beroende av ett systemsom nu drabbas av allt större svårigheter.Vi anser att de offentliga monopolen måste brytas upp så att kvinnor i likahög utsträckning som män kan finna alternativa arbetsgivare. Kvinnorsarbetsmarknad skall avregleras så att den faktiskt blir det som ligger i ordetmarknad. Det kan just nu te sig som om förutsättningarna för arbete ochförsörjning skulle vara hotade för alla de kvinnor som arbetar inom vårdenoch omsorgen. I själva verket finns det emellertid goda skäl att anta, attbehovet av sådana tjänster i stället är växande. Uppgiften blir alltså att finnanya former för organisationen och finansieringen av arbetet.Inför sistnämnda uppgift står Socialdemokraterna handfallna. De kan avideologiska skäl inte tänka sig att ge upp statens, kommunernas och lands-tingens monopol inom de sektorer som är traditionella kvinnoyrken. De trorfortfarande att den offentliga sektorn är garanten för kvinnors arbetsmöjlig-heter. Dessbättre börjar nu de fackliga organisationerna inse att kvinnor intekan förbättra sina löner förrän de får fler konkurrerande arbetsgivare att gåtill.I kapitlet Arbetsmarknads- och arbetslivspolitik i regeringens skrivelseredovisas ett stort antal miljonslukande projekt som sägs syfta till att brytaden könsuppdelade arbetsmarknaden. De flesta har som mål att dirigerakvinnor till "typiska" mansyrken. Inget har som mål att förmå män att välja"typiska" kvinnoyrken. Detta är naturligtvis i grunden ett uttryck för ett djuptförakt för en stor del av det arbete som svenska kvinnor utför.Utvecklingen på arbetsmarknaden visar emellertid att kvinnorna inte längretolererar denna diskriminering. Av en nyligen publicerad undersökning avFöretagarnas riksorganisation, Den kvinnliga företagsprofilen, framgår att 23procent av nyföretagarna i utgörs av kvinnor. Bland dessa harinte arbetat i offentlig sektor. Av dem att de valt bransch efter tidigare arbetslivserfarenhet ochutbildning. Vad kunde vara naturligare?Majoriteten av dessa 1 500 kvinnor uppger att de startar företag därför attde vill ha större självständighet i sitt arbete. De anser inte att de har någotinflytande i de stora offentliga organisationerna eller att de får gehör försinaidéer.Enligt vår uppfattning är den av Företagarna beskrivna utvecklingen motett ökat kvinnligt företagande mycket positiv. Enligt principen om"mainstreaming" måste politikerna därför göra allt för att återigenskall få ett gynnsamt företagsklimat som kan locka allt fler människor -kvinnor som män - att starta och utveckla företag. Hur detta bör ske beskrivervi bl.a. i partimotionerna 1996/97A 277, Fi 407 och Fi 204, till vilka vi härhänvisar.En av de kvinnliga företrädarna för i Falunhar uppmärksammat oss på ett omfattande problem som företagarebrottas med, inte minst på områden där många kvinnor försöker bryta mark:De blir ihjälkonkurrerade av Arbetsförmedlingen, som tillhandahåller gratisarbetskraft åt företagen och de statliga myndigheterna, av kommunen som förskattebetalarnas pengar införskaffat utrustning, lokaler och lärare för att gegratisundervisning i Datorteket samt av olika statliga myndigheter, sombygger upp undervisning som säljs på en marknad. Med den ena handen gerregeringen starta-eget-bidrag, med den andra handen rycker man undanförutsättningarna för att bedriva det sålunda startade privata företagandet.Vi anser för vår del att det är otillständigt att staten och kommunernabedriver verksamheter på sådana områden där det finns en privat marknad,eftersom tillgången på skattemedel möjliggör en underprissättning somsnedvrider konkurrensen. Staten och kommunerna borde i stället upphandlasådana tjänster på den privata marknaden efter anbudsförfarande i frikonkurrens.LönefrågorTack vare att stora samhällssektorer, som är heltkvinnodominerade arbetsfält, utgör statliga eller kommunalamonopol i vårt land har den ende arbetsgivaren på områdeteffektivt kunnat förhindra en rimlig löneutveckling för storagrupper på arbetsmarknaden.I regeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken sägs att en av deviktigaste frågorna inom detta område är att komma till rätta med osakligalöneskillnader och lönediskriminering. Lönediskriminering som beror på könmåste bekämpas med alla medel, sägs det vidare. Regeringen hyllar därefterJämO:s aktiviteter på området och säger sig välkomna JämO:s insatser för attfå frågor om lönediskriminering prövade i domstol.I andra sammanhang brukar regeringen framhålla att det är arbetsmarkna-dens parter som har ansvaret för lönebildningen i vårt land. I en inter-pellationsdebatt i uttalade t.ex. finansministerErik "tror jag att det ligger ett oerhört stort värde i attlönebildningen i , såsom har skett , ja ända sedanSaltsjöbadsavtalet, i första hand hanteras av arbetsmarknadens parter. Jagser ett oerhört stort värde i den modellen, men den skall moderniseras ochanpassas till förändrade omständigheter".När finansministern talar om modernisering av lönebildningen tror vi inteför att han avsåg att denna i fortsättningen skulle avgöras avdomstol.I den nu aktuella skrivelsen visar den socialdemokratiska regeringen provpå en betydande aningslöshet.Till att börja med ifrågasätter vi regeringens verklighetsbeskrivning. I enforskningsrapport som presenterades slår de två forskarna , , och Trend , ochuniversitetet i , fast att den påstådda lönediskrimineringen av kvinnor tillförmån för män med samma jobb och samma arbetsgivare är en myt. De visarockså att varken den allmänna lönespridningen eller lönespridning inomlikartade befattningar har lett till att kvinnor har fått sämre löner än män.Skillnader i lön mellan kvinnor och män beror på att kvinnor arbetar ilåglöneyrken. Studien som sträcker sig visar ocksåatt jämställdhetslagen inte har inneburit några skillnader i lönebildningen settur könsperspektiv. Arbetsgivarna har betalat samma lön för samma arbetebåde före och efter lagens tillkomst.De löneskillnader som finns förefaller i stället vara ett resultat av densvenska modellen ett problem som det socialistiska samhällssystemet harskapat. Till problembilden hör också att skattetrycket för låg- och mellan-inkomsttagare är extremt högt i vid en internationell jämförelse.Problemet med "the working poor" är därmed en realitet i vårt land.Regeringen borde ställa sig frågan: vad händer om JämO får framgång medsitt system för arbetsvärdering så att nästa barnmorskemål vinner bifall iArbetsdomstolen? Vilka effekter får det på landstingens redan hårt ansträngdaekonomi? Kan det ligga i kvinnornas intresse att landstingen i ett slag tvingashöja t.ex. sjuksköterskelönerna och därmed tvingas avskeda10 000 anställda utöver redan förutskickade neddragningar? Vi är de första attinstämma i sjuksköterskornas krav på anständiga löner, men detta är juingenting som kan kommenderas fram i AD.Den offentliga sektorns monopol är en verklig kvinnofälla. Det faktum attkvinnor av tradition har klumpats ihop till en anonym massa istället för att sesoch värderas som individer har ytterligare försämrat deras lönebildning.Som en långsiktigt och samhällsekonomiskt hållbar strategi för att förbättrakvinnors löneutveckling föreslår vi följande. Den offentliga sektornsmonopolställning på i princip alla andra områden än dem som innefattarmyndighetsutövning skall avskaffas och ersättas med ett system där statenoch kommunerna upphandlar tjänsterna på en fri marknad eller på annat sättsäkerställer en öppen konkurrens. Kvinnors egenföretagande skall underlättasgenom ett generellt förbättrat företagsklimat, där sänkt skatt på arbete är enväsentlig del. Det skall bli möjligt för kvinnor - likväl som för män - attträffa individuella löneavtal med arbetsgivaren, inom ramen för eller vidsidan om gällande kollektivavtal. En medarbetares lön skall återspegla hennesarbetsinsatser, kompetens, engagemang och resultat i arbetet. Myten om attdet genom arbetsvärdering skulle vara möjligt för lagstiftaren, domstoleneller JämO att anvisa några objektiva faktorer som skall ligga till grund förlönesättningen måste avlivas en gång för alla.Öppna hemmet för privatatjänster600 000 människor går arbetslösa som mångafamiljer, och särskilt kvinnorna, dignar under dubbelarbetsbörda. En stor del av det som varit traditionellakvinnouppgifter i hemmet har tagits över av den offentligasektorn och är nu skattefinansierade tjänster. Mycket återstårdock som i form av oavlönat hemarbete måste utföras vidsidan av förvärvsarbetet. skattesystem, högaskattetryck och sammanpressade lönestruktur gör detomöjligt för de allra flesta att själva köpa sådana tjänster somdet offentliga inte tillhandahåller. Därför finns officiellt inteheller någon marknad för hemtjänster.Det är dock bara att konstatera att det finns en svart marknad för hem-tjänster. Hur stor denna tjänstesektor är är naturligtvis svårt att uppskatta,men det är ett faktum att åtskilliga familjer tvingas köpa svarta tjänster förattklara förvärvsarbetet. Det är orimligt att behålla strukturer som stimulerar densom vill sköta sitt arbete att bli brottsling. Det är samma situation som vihade då det rådde brist på kommmunal barntillsyn ochalternativ inte var tillåtna. Många svenska föräldrar tvingades då att bliskattebrottslingar därför att de inte kunde klara av sin livssituation utan"svarta" dagmammor.Nationalekonomen har i olika sammanhang, bl.a. iboken lagt fram förslag som vi finnerangeläget att man tar upp till en seriös prövning. Hennes förslaginnebär att man upphäver den nuvarande skattemässiga diskrimineringen avhushållen och ger dem rätt till avdrag för utgifter för hjälp i hemmet,exempelvis för barnpassning, städning och trädgårdsarbete. Vi tror lika litetsom att har råd att av ideologiska skäl avstå frånatt slå in på den väg som i många andra länder har befunnits leda till flerarbeten och en ökad effektivitet i ekonomin.Vi hänvisar till den modell som redovisades i en gemensam reservationfrån Moderata samlingspartiet, och i FiU:sbetänkande med anledning av regeringens s.k. sysselsättningspropositionsommaren 1996.I grunden handlar det om att ge familjen möjlighet att lösa barnomsorg ochtjänster i hemmet på andra sätt än vad som är politiskt eller ekonomisktaccepterat. Många fler kvinnor skulle satsa på att nå en chefsposition, medallt vad det innebär av uppoffringar, om det vore möjligt att köpa hemtjänstersom leder till en avlastning i det privata livet. Konkreta problem fordrarhandfasta lösningar. Den ordning vi förordar gör det lättare för kvinnor attkonkurrera med män på lika villkor.Ger vi en privat tjänstesektor möjlighet att växa kommer det också att geupphov till många nya arbetstillfällen, till ett väsentligt bidrag till minskadarbetslöshet. Inom denna sektor finns också potential för ett betydandeegenföretagande. Man kan, som , förutse hemkonsult-bolag eller kooperativ, bestående av en grupp unga eller äldre som tillsam-mans erbjuder ett spektrum av hemtjänster. Hushållen tecknar då avtal medhemkonsultbolaget som garanterar att de efterfrågade tjänsterna utförs. Desom skall utföra arbetet är dock anställda i bolaget och inte hosuppdragsgivaren.Det fåtal kvinnor som fått möjlighet att bedriva privat hemvård iSverige vittnar bl.a. om större inflytande över sin arbetssituation, ny yrkes-stolthet och högre arbetsmoral jämfört med när de utförde samma arbete somanställda i den kommunala . Vad de därmed beskriver är viktigasteg mot ökad jämställdhet.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna måste ändras så attmöjligheten att köpa privata tjänster i hemmet blir tillgänglig för många flerhushåll. En utredning med denna inriktning bör komma till stånd skyndsamtmed hänsyn till den stora betydelse reformen skulle få med avseende påsysselsättningen, ekonomins funktionssätt, kvinnors möjlighet att nåchefsbefattningar och jämställdheten mellan kvinnor och män.JämOJämO är den enda myndighet som i årets budgetpropositionföreslås få en femtioprocentig ökning av sitt anslag, från 9till 14 miljoner, medan de flesta myndigheter drabbas avhårda besparingskrav. Vi motsätter oss denna höjning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en principiell inriktning av det fortsatta jämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av enutredning om den privata tjänstesektorn i enlighet med vad som anförts imotionen.