mot · GK02Fi204 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett gemensamt drag isamhällsförändringarna är att behovet av kompetens ochkunskap ökar och att egenskaper som flexibilitet ochförmåga till förändring blir allt viktigare.Förändringarna ställer krav på ett starkt och framtidsinriktat utbildnings-och forskningsväsende. Detta innebär att den förnyelse och utbyggnad avforskningen och utbildningen som sattes i gång på initiativ av den borgerligaregeringen måste fortsätta. De samhälleliga strukturerna, förskolor, skolor,högre lärosäten och forskningsmiljöer, måste ges goda förutsättningar för enutveckling präglad av kvalitet, konkurrenskraft, valfrihet, flexibilitet,anpassningsförmåga och globalitet. För den enskilde krävs förutsättningaroch incitament för enskild förkovran.Vi vill återta arbetet för en ökad valfrihet i skolan, ett arbete somregeringen motarbetar. Kvalitet och variationsrikedom i undervisningenfrämjas bäst av en sund konkurrens mellan skolor med olika inriktning,arbetssätt och huvudmän. För att förbättra förutsättningarna för detta börinförandet av en nationell skolpeng utredas. En nationell skolpenggaranterar att alla skolor behandlas lika oavsett huvudman och säkerställeratt alla skolor tillförsäkras nödvändiga resurser. Reformen förutsätter enskatteväxling mellan stat och kommun.Vad gäller den eftergymnasiala yrkesutbildningens kapacitet finns det idagstora brister. Denna brist kan bli en flaskhals för näringslivets expansion. Vianser därför att det är angeläget med en utbyggnad av den kvalificeradeeftergymnasiala utbildningen.Den högre utbildningens utbyggnad skall ske med beaktande avutbildningens kvalitet. Tillgången på kvalificerade lärare måste garanteras.Det är vår bedömning att det är viktigare att öka examinationsfrekvens-en än att forcera fram ett antal nya utbildningsplatser. Vid en fördelning avnya platser inom högskolan bedömer vi att det är mer effektivt att satsapå väletablerade men inte "fullvuxna" lärosäten. Detta möjliggör ettutnyttjande av befintliga resurser med hög kvalitet.Även forskning och högre utbildning gynnas av valfrihet och konkurrens.Detta uppnås bland annat genom fler enskilda universitet och högskolor,förstärkt samarbete med näringslivet och uppmuntrandet av alternativafinansieringsformer, t.ex. fristående forskningsstiftelser. Regeringensklappjakt på de fristående forskningsstiftelserna och de friståendestiftelsehögskolorna måste fördömas i de mest starka ordalag. Detsammagäller den betydande nedrustning av forskningen som man föreslår.För att man även skall kunna studera senare i livet är det betydelsefullt attutbildning i olika former och med möjlighet till olika studietakt utvecklas.Viktiga krav är att utbildningen är flexibel och kan kombineras med arbeteeller annan verksamhet som t.ex. föräldraledighet. En förutsättning för attdenna form av utbildning skall kunna utvecklas på bred front är att företagoch enskilda tar ett ansvar för kompetensutvecklingen. Finansieringen avsådan utbildning kan ske genom att den enskilde erbjuds att skattefritt sättaav en del av lönen till ett personligt utbildningskonto. Arbetsgivaren skall,också skattefritt, kunna sätta av lika mycket som den enskilde väljer attspara. Möjligheten till utlandsstudier skall stärkas, inte motarbetas.Ökad konkurrens för tillväxt och flerarbetenKonkurrens är bra. En bättre fungerande konkurrens är avstor betydelse för att förbättra effektivitet, tillväxt ochdynamik i den svenska ekonomin. Därmed ökarförutsättningarna för att kunna bevara eller öka välfärden förmedborgarna. En ökad, effektivare och mera rationellproduktion i internationellt konkurrenskraftiga företag gerupphov till nya arbetstillfällen och ökade skatteintäkter. Medökad konkurrens kan också offentligt finansierad serviceproduceras med fortsatt god kvalitet men till lägre kostnader.Sverige är en liten och förhållandevis öppen ekonomi, men det räcker inteför att garantera en fungerande konkurrens inom landet. Det viktigaste skäletär att den konkurrensutsatta sektorn är en mycket liten del av ekonomin. Denomfattar främst delar av varuproduktionen och utgör, högt räknat, av BNP.Ett flertal studier visar att den offentliga sektorn, till skillnad från detprivata näringslivet, under långa perioder uppvisat en minskande elleråtminstone stagnerande produktivitetstillväxt. Sannolikt finns det därförstora produktivitetsvinster att hämta genom konkurrensutsättning.I stat, kommuner och landsting bedrivs betydande verksamheter som kanoch bör konkurrensutsättas. I princip bör all verksamhet som inte ärmyndighetsutövning utsättas för konkurrens.Tryggad energiförsörjningDet finns inga genvägar till en trygg ekonomisk framtid.Endast genom hög och uthållig tillväxt går det att lägga enstabil grund för investeringar, sysselsättning och välfärd.Regeringar - av alla kulörer - brukar i detta sammanhang betona vikten avstabila spelregler för näringslivet och dess olika aktörer. Dagenssocialdemokratiska regering utgör inget undantag. Däremot kan detifrågasättas om regeringspolitiken någonsin i praktiken präglats av sådanryckighet och sådana tvära kast som under innevarande mandatperiod. Inteminst gäller detta inom energipolitiken - det område där förutsebara villkorär av särskilt stor betydelse för företagens investeringsbeslut.Under två år har regeringen ökat skatteuttaget på ett sätt som torde saknamotstycke. Skatter har införts, tagits tillbaka, höjts och ändrats i entilltagande snabb takt. Detta har skett som en gemensam nordiskelmarknad har införts och skärpt behovet av en harmoniserad nordiskskattepolitik på energi- och miljöområdet.Till följd av högkonjunktur i exportindustrin, en kall vinter och ringanederbörd har det svenska elförsörjningsläget skärpts. Trots detta fortsätterregeringen att framhärda i den obegripliga ståndpunkten att vi bör göra ossav med fungerande elproduktionsresurser som står till landetsförfogande. Protester från oppositionen och från ett samlat näringsliv och ensamlad fackföreningsrörelse förefaller inte att göra intryck på regeringen.Enligt vår uppfattning är energipolitiken inget självändamål. Den ärtvärtom ett medel - ett redskap för att nå tillväxt och sysselsättning undermiljömässigt acceptabla former. I en situation när arbetslösheten biter på allt högre nivåer blir det särskilt angeläget att utnyttja alla deresursersom står till det svenska folkhushållets förfogande.En förtida avveckling av svensk kärnkraft riskerar att få mycket allvarligaoch långtgående följder. Redan ett beslut om avställning av en enstakareaktor riskerar att få omedelbara konsekvenser för investeringsviljan. Ensådan avställning är därför oförenlig med en politik för sysselsättning ochvälfärd.Det moderatabudgetförslagetVår budgetstrategiVår politik syftar till att skapa förutsättningar för ett såvälekonomiskt som kulturellt och socialt växande samhälle. Detär genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle som både företag och människor kan växa.Företag måste ges utrymme att utvecklas. Då kan fler jobb komma till ochallt fler människor klara sin försörjning på egen hand och ta sig urbidragsberoendet. Möjlighet måste skapas för människor att känna trygghet isin egen vardag genom ett större inflytande över sin ekonomi och sinlivssituation. Genom omfattande och breda skattesänkningar för i första handlåg- och medelinkomsttagare skapas möjligheter för ett minskat bidrags-beroende. måste de som verkligen är i behov av samhällets stödkunna känna sig trygga i förvissningen om att de kan få nödvändigt stöd näringen annan hjälp står till buds.Vår budgetstrategi syftar till att stärka tillväxtens förutsättningar ochhushållens sociala trygghet. Forskning och utveckling som har strategiskbetydelse för tillväxten prioriteras. Vi genomför en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till skattesänkningar för de breda grupperna av låg-och medelinkomsttagare. sänks skatter för företagande vilket gerväsentligt bättre förutsättningar för tillväxt och nya jobb.Vi värnar de grupper av människor som är mest utsatta och som har små,eller inga möjligheter alls, att påverka sin egen situation. Därför avvisar viregeringens förslag till besparingar på änkepensioner och bostadstillägg tillpensionärer, vilka direkt drabbar pensionärer utan eller med låg ATP. Vi harvidare sagt nej till besparingar på assistansersättning till handikappade. Denhalvering av barnpensionerna som regeringen planerade har dragits tillbakaefter vår kritik.Våra besparingar inriktas på områden där det finns möjligheter förmänniskor att, genom egna insatser och genom de skattesänkningar viföreslår, förbättra den egna situationen. Stöd och bidrag skall inriktas på atthjälpa människor när de akut och drabbas av oförutseddahändelser som arbetslöshet och sjukdom. Men de får inte leda till attmänniskor på grund av regleringar eller avsaknaden av incitament fastnar ibidragsberoende.Besparingar genomförs genom en bibehållen 75-procentig ersättningsnivåinom socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen, samtinförande av ytterligare en karensdag. Arbetslöshetsförsäkringen görs allmänsamtidigt som kvalificeringsreglerna skärps och en bortre parentes på 300dagar införs.I stället för regeringens neddragningar av pensionerna föreslås att debesparingar som ändå är nödvändiga genomförs på så sätt att de höjer denfaktiska pensionsåldern.Utgiftsminskningar sker också genom minskade företagsstöd, minskadebidrag till organisationer och politiska partier, en snabbare avveckling avbostadssubventionerna, en lägre nivå på infrastrukturinvesteringarna ochbesparingar inom den statliga administrationen.Samhällets grundläggande funktioner som till exempel polis, rättsväsendeoch försvar erhåller i vårt alternativ ökade anslag i förhållande till vadregeringen föreslår.Vårt budgetalternativVår budget syftar till balans i statens finanser, men också tillbalans mellan privat och offentlig sektor. Därför inriktasåtgärderna på utgiftsminskningar och skattesänkningar.Sammantaget genomför vi utgiftsminskningar i förhållande till regeringensförslag som uppgår till 42, 55 respektive för dekommande tre budgetåren. Till detta kommer omfattande skattesänkningar,på i första hand arbete och företagande, som uppgår till 37, 50respektive . Våra förslag innebär sammantaget en budgetsom är starkare än regeringens förslag för vartdera av dekommande tre budgetåren.Tabell 4Budgetförändringar i förhållande till regeringens förslag(miljarder kronor, penningvärde)199719981999Utgiftsminskningar, inkl. ränteeffekt av privatiseringar(netto)425570Skattesänkningar (netto)375065Budgetförstärkning555Vårt budgetförslag är statiskt beräknat och baserat påregeringens prognoser. Motivet till detta är att ingen oklarhetskall råda om vilka verkliga och varaktigabudgetförstärkningar vi genomför inom ramen för nuvaranderegelsystem.Våra förslag leder dock till bättre förutsättningar för arbete ochföretagande och därmed till en högre tillväxt och lägre arbetslöshet. Dettaberor inte bara på de skattesänkningar vi föreslår utan också på deinstitutionella förändringar, avregleringar och den anslutning till deteuropeiska valutasamarbetet som vi förespråkar. Vi föreslår de nödvändigaförändringar regeringen inte klarar av. Detta kommer givetvis att ha enpositiv inverkan på utfallet av vår budgetpolitik. I realiteten kommer detta attresultera i högre tillväxt, minskad arbetslöshet och minskat bidragsberoende.Därmed skapas ännu bättre möjligheter till sunda statsfinanser, sänkta skatteroch höjd levnadsnivå.I kapitel 7 redovisas hur utfallet av vår strategi kan bli då hänsyn tas till deförväntade förändrade förutsättningarna i form av t.ex. högre tillväxt.Utgiftstak och utgiftsramarMed de av oss föreslagna förändringarna kan taket för statensutgifter sänkas till 671, 651 respektive 641 miljarder kronorför , vilket i förhållande till de av riksdagenfastställda taken ligger 52, 69 respektive 94 miljarder kronorlägre. Detta innebär att vi för hela treårsperioden vidhållerden nivå för utgiftstaken som vi föreslog . Taket för1997 höjs emellertid med , medan taket för1998 sänks med en miljard kronor.Vissa förändringar har gjorts mellan de olika utgiftsområdena sedan ivåras. I Tabell 5 redovisas vårt förslag till utgiftsområdesramar och ram försocialförsäkringssektorn samt det totala utgiftstaket för åren 1997-1999.Därefter följer kommentarer till de viktigaste förändringarna inom varjeutgiftsområde. Vidare specificeras varje enskilt förslag till utgiftsför-ändringar i Tabell 6 och en sammanställning av våra skatteförslag i Tabell 7.Yrkanden beträffande olika anslagsposter återfinns i separata anslagsmot-ioner.Tabell 5Förslag till utgiftsramar (mkr, löpande priser)Utgiftsområde1997Förändr.1998Förändr.1999Förändr.1. Rikets styrelse3 292-4893 281-7093 224-7092. Samhällsekonomi ochfinansförvaltning3 738-702 83402 88303. och uppbörd5 71505 77705 97504. Rättsväsendet21 05222721 64753222 3655485. och internat.samverkan2 807502 807502 899506. Totalförsvar44 7482 37545 9934 62747 5193 2437. Internationellt bistånd10 131-87110 097-1 5309 184-2 2308. Invandrare och flyktingar3 353-1003 575-1003 511-2019. Hälsovård, sjukvård och socialomsorg18 000-5 72217 200-5 82718 474-6 00110.Ekon. trygghet vid sjukdomoch handikapp31 554-4 05730 432-5 92029 516-8 56811.Ekon. trygghet vid ålderdom63 251-72461 467-2 83858 722-6 28512.Ekon. trygghet för familjeroch barn33 093-2 06833 231-3 30733 811-3 36013. Ekon. trygghet vidarbetslöhet30 725-4 52526 635-7 83120 812-8 92114. Arbetsmarknad och arbetsliv50 393-1 65345 759-1 08545 056-1 53415. Studiestöd16 251-63318 558-67719 466-51516. Utbildning ochuniversitetsforskning24 800-55725 031-78025 644-79117. Kultur, medier, trossamfundoch fritid6 697-4656 769-5056 880-54818. Samhällsplan,bostadsförsörj. och bygg.31 779-1 58924 189-2 44019 228-3 94319. Regional utjämning ochutveckling3 044-6822 705-8532 365-1 09620. Allmän miljö-och naturvård1 33001 17401 139021. Kommunikationer23 192-1 87120 666-3 84519 551-5 92123. Jord-och skogsbruk, fiskemed ansl. när.13 3502613 3372713 4052724. Näringsliv3 0211612 7561622 74116225. Allmänna bidrag tillkommuner67 919-15 69365 706-17 95665 133-18 62926. Avgiften till Europeiskagemenskapen20 525021 535022 5150Summa utgiftsområden534 456-38 930513 816-50 805502 651-65 222Socialförsäkringssektorn130 167-1 790132 852-3 860136 031-6 051Minskning avanslagsbehållningar6 00004 00002 0000Budgeteringsmarginal0-11 2120-14 513-22 515Totalt staten670 623-51 932650 668-69 178640 682-93 769(Kolumnen för förändring anger skillnad mot förslag i budgetpropositionen. )Utgiftsområde 1: Rikets styrelseFörhoppningarna på det statliga presstödet har inte infriats.Trots omfattande stöd har ett stort antal tidningar lagts ned.Regeringen föreslår en avveckling av utvecklingsstödet ochen höjning av distributionsstödet. Vi föreslår i stället enavtrappning av hela presstödet i två etapper, varav den förstainfaller . I och med att presstödet successivt avskaffasförsvinner en av huvuduppgifterna för presstödsnämnden,som därmed kan avvecklas fr.o.m. år 1999.Av regeringens överväganden framgår att betydande kostnadsminskningarkan göras genom att erbjuda taltidningsservice via Internet ochWorld . Vi föreslår att taltidningssystemet baseras på sådanaöppna system och att det statliga stödet till radio- ochkassettidningar minskas till en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. 1997.Regeringen vill höja partistödet med 1997. Vi föreslår istället att partistödet minskas till en tredjedel av det nuvarande . De politiska partierna måste, liksom andra delar av vårtsamhälle, anpassa sig till de ekonomiska förutsättningar som råder.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltningRegeringen meddelar att den av och EU beslutadefolk- och bostadsräkningen kommer att behöva skjutas uppett år till 2001, men vill ändå anslå 70 miljonerkronor . Mot bakgrund av förseningen anser vi attdet räcker att börja anslå pengar 1998 och avsätter därför70 mindre än regeringen till utgiftsområdetunder 1997.Utgiftsområde 3: och uppbördUnder utgiftsområdet sorterar skatteförvaltningen ochTullverket. Vi anser det nödvändigt att ökamyndighetssamordningen främst mellan tull och polis när detgäller narkotikabekämpning, men även medskattemyndigheterna i deras uppgift att bekämpaskatteundandragande avseende främst mineraloljor, sprit ochtobak. Tullens uppgifter när det gäller uppbörd av t.ex. momsoch andra skatter och tullar vid tredjelandsimport börsamordnas under skattemyndigheternas huvudmannaskap.Mot denna bakgrund anser vi att bör uppdra åt regeringen attåterkomma med förslag till nödvändiga organisationsförändringar i syfte attutnyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. I förhållande tillbudgetpropositionen föreslås ingen ändring av utgiftsområdets ram.Utgiftsområde 4: RättsväsendetRegeringens långtgående nedskärningar inom polis- ochrättsväsendet börjar nu få allvarliga konsekvenser. Denpåbörjade utbyggnaden av närpolisverksamheten har på flerahåll stannat av. Administrativ personal sägs upp, vilket redanresulterat i att poliser tvingas avsätta värdefull tid tilladministrativa göromål. De mest erfarna brottsutredarnalockas att gå i förtida pension, andra sägs upp. Utredningarläggs på hög och uppklaringsprocenten sjunker. Domstolarnatvingas säga upp icke ordinarie domare och minska antalettingsnotarier. Färre brottslingar döms till fängelse samtidigtsom stöldbrotten och den grova våldsbrottsligheten ökar.Härutöver ställer den internationella, organiseradebrottsligheten nya krav på såväl polisen som åklagar- ochdomstolsväsendet. medlemskap i , liksomSchengensamarbetet, ökar våra möjligheter att bekämpa dengränsöverskridande brottsligheten men kräver också atttillräckliga resurser ställs till förfogande. Opåverkad av dettafullföljer regeringen dock sina besparingar som innebär att1 miljard kronor kommer att ha sparats in på rättsväsendett.o.m. 1998.Vi föreslår en långsiktig höjning av utgiftsområdesramen med 500 miljon-er kronor i förhållande till regeringens förslag. Vårt förslag innebär attpolisens resurser förstärks, vilket leder till att fler brott upp. Medfärrebrottslingar i frihet kommer polisen att ges möjlighet att möta de nya kravsom Schengenmedlemskapet för med sig.Utgiftsområde 5: och internationell samverkanInternationaliseringen ställer ökade krav påutrikesförvaltningen. Ett kraftfullt och framgångsriktagerande inom EU - särskilt dess gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisksäkerhetsordning - fordrar en gedigen kompetens samtsvensk närvaro i hela och Medelhavsområdet.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro intebara i utomeuropeiska industriländer utan även i det dynamiska bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. SIDA i sinnya utformning som totalövergripande biståndsverk bör avvecklas till förmånför en mer decentraliserad hantering av utvecklingsbiståndet underUtrikesdepartementets strategiska ledning. Utvecklingsbistånd via ideellaorganisationer skall hanteras genom en särskild beredning inomdepartementet.Utgiftsområde 6: TotalförsvarVi ser med oro på de åtgärder som regeringen föreslår påförsvarsområdet, särskilt vad gäller det militära försvaret.Regeringens förslag avseende det militära försvaret böravvisas, med undantag för omdisponeringen av medel fråninnevarande till nästkommande budgetår. I stället för attfullfölja nedrustningsbeslutet bör 1992 årsförsvarsbeslut i stort fullföljas. En dylik linje möjliggörupprätthållandet av en rimlig försvarskraft under dennärmaste femårsperioden.Den av regeringen och föreslagna nedrustningen saknar heltmotiv i den säkerhetspolitiska miljö som bl.a. beskrivits i det sammansattautrikes- och försvarsutskottets betänkande 1995/96:FöU1. De senastemånadernas utveckling i ändrar inget härvidlag. Ett starkt svensktförsvar bör även fortsättningsvis utgöra grunden för hävdandet av såvälsvenska säkerhetsintressen som upprätthållandet av fred och stabilitet i vårtnärområde. Vi anslår mer än regeringen till det militäraförsvaret , för att därmed stå kvar vid nuvarande nivå.Förslaget att skjuta från till år 2000och senare är betänkligt, särskilt då den ekonomiska ramen för 1997-2001inte fastställs av förrän . Vi föreslår således attdessa medel kvarstår för budgetåret 1998.Regeringens förslag att flytta posten internationell fredsfrämjandeverksamhet till detta utgiftsområde bryter mot den överenskommelse somgjordes i talmanskonferens. En sammanslagning av anslagenriskerar att urholka de ekonomiska möjligheterna att försvara Sverige.Medlen, , bör därför överföras till utgiftsområde 7.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtgiftsområdet bör omfatta insatser och stöd för att främjamänskliga rättigheter och demokrati, fattigdomsutrotning iu-länder, omvandling i , humanitärhjälp vid katastrofer, kriser och krig samt förebyggande,fredsbevarande och fredsskapande verksamheter somgenomförs med militär trupp utomlands.Stödet till främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati sker främstgenom suveränitetsstödet till , och samt stödet föruppbyggnad av rättsstaten och det civila samhällets institutioner såväl iCentral- och som i . Därutöver görs betydande insatser viaEU.Sverige måste ha en ordentlig beredskap för snabba och effektiva insatser isamband med katastrofer. Särskilt viktig är den internationella samordningenså att svenska insatser väl kompletterar det som görs från annat håll.Militära insatser inom FN:s ram eller i NATO:s genomförandestyrka"IFOR" i är bidrag till internationell frihetoch säkerhet. Uppdragen måste slutföras på ett tillfredsställande sätt, ävenom det tar . Beredskap bör finnas för ytterligare insatser om läget såpåfordrar.Genom denna omläggning av biståndspolitiken kan en större effekt uppnåssamtidigt som utgiftsminskningar på kan genomföras1997. Den långsiktiga effekten uppgår till drygt 2 miljarder kronor.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarUnder har kostnaderna förflyktingmottagning sjunkit. I förhållande till regeringen görvi den bedömningen att en ytterligare sänkning av utgifternaär möjlig. Därför föreslår vi lägre utgifter uppgående till100 1997 och 1999.Genom ändrade rutiner och val av transportmedel vid utlandstransporter avpersoner som skall avvisas ur är det möjligt att sänka kostnaderna fördetta.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgFör att stärka såväl den enskildes som vårdpersonalensvalfrihet föreslår vi att en allmän hälsoförsäkring införs. Ikorthet innebär förslaget att alla skall omfattas av enförsäkring som följer den enskilde i dennes val av sjukvård.Rätten för alternativa vårdgivare skall lagregleras.Vi lägger förslag till reformer rörande tandvården, läkemedelsförsäkringenrespektive högkostnadsskyddet för sjukvård, som på avgörande punkterskiljer sig från regeringens politik. Våra förslag innebär, trots omfattandebesparingar - till skillnad från regeringens lösningar - att de som har störstbehov av tandvård respektive läkemedel skyddas från för höga avgifter. Dettagaranteras bl.a. genom en frivillig försäkring för läkemedel. I motionenföreslås också att Apoteksbolagets monopol avvecklas.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappRegeringen har föreslagit attkompensationsnivån i sjukförsäkringen skall höjas och att arbetsgivarperioden skall förlängas till 28dagar utan att företagen skall få full kompensation för dessaförändringar. Vi är negativa till dem.Det har tidigare rått i stort sett politisk enighet i om är en lämplig kompensationsnivå. Den kombinerar en godtrygghet för den som vidkänns ett tillfälligt inkomstbortfall med arbetslinjen,dvs. att det alltid skall löna sig att arbeta. Vi föreslår attkompensationsnivåninte ändras . Dessutom upprepar vi vårt förslag om enytterligare karensdag för långtidsfriska. Vi avvisar förslaget att förlängaarbetsgivarperioden från nuvarande 14 .