mot · GK02Jo236 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottModerat grundsynEn väl fungerande jordbruksnäring är en bas ochförutsättning för en levande landsbygd. Det finns ett klartsamband mellan förutsättningen att driva jordbruk och hurskatter och avgifter utformas. Skatte- och avgiftspolitikenmåste utformas så att konkurrensen inte snedvrids. Skatternamåste sänkas så att jordbruksnäringen stärks. En starkarenäring ökar också förutsättningarna för det godaförvaltarskapet när det gäller såväl jordbruksföretagensutveckling som värnandet om natur och kulturmiljön.För Moderata samlingspartiet är det självklart att värna och utveckla detprivata ägandet och företagandet. Det enskilda ägandet av jord och skog ären betydelsefull del när det gäller möjligheten att förverkliga dennamålsättning.Sveriges lantbrukare skall vara fria företagare. Ägande och förfoganderättöver skog och mark måste stärkas. Därför har Moderata samlingspartiet längearbetat för att onödiga regleringar tas bort. Vårt mål är att avreglera ochmarknadsanpassa jordbrukspolitiken i och i EU.Det är också viktigt att arbetet för en ökad konkurrens i livsmedels-produktionen omfattar hela kedjan fram till konsumenten. Regeringensförslag till ökad detaljreglering i är fördärvlig, eftersomden hindrar konkurrensen inom livsmedelshandeln, vilket leder till högrematpriser.FörvaltarskapGenom dagar och tiderditt dyrbara lånskall du troget förvaltatill dess att din sonren plöjarduglig är vorden.Och när sist från ditt dagsverkdu rätar din rygg,får du vissnande dala,befriad och trygg,till vila i fädernejorden. ()Dessa skaldens strofer karaktäriserar mycket av det ansvarför gård och grund som präglat den svenskabondebefolkningen genom generationer. Den svenskabondekulturen har en stark folklig förankring och förbondebefolkningen har det i alla generationer varit sjävklartatt äga och vårda. Förvaltarskapstanken har genomsyrat sättetatt handla.Den odlade jorden, det öppna kulturlandskapet, kulturarvet som ligger ibyggnaderna på gårdarna runt om i vårt land utgör värden som måste värnasäven till kommande generationer.Inte minst i samband med den internationalisering som pågår ärvärnandet av den agrara kulturmiljön viktig. I andra länder i har manoftast varit mycket angelägen att vårda arvet från tidigare generationer. Varjeland har sin särart, och detta är oftast starkt markerat genom de agrarakulturvärdena.Oftast har man sett skötseln av det öppna landskapet som en skyldighet förbonden. Detta var självklart eftersom de öppna ängarna och beteshagarna varen viktig del i gårdens försörjning.I dag är situationen annorlunda. Jordbrukarna lever nu under avsevärthårdare konkurrens och effektivitetspress. Trots detta lägger bönderner mycket arbete för att vårda kulturlandskapet, utan att detta ger någonekonomisk avkastning. Vi anser att det är rimligt att en viss del av dettaviktiga miljö- och kulturarbete ersätts på något sätt. Miljöersättningarna tilljordbruket utgör här ett viktigt instrument.En framtidsnäringJordbruket med livsmedelsindustrin är en viktigframtidsnäring. Vi har alltid hävdat de areella näringarnasbetydelse. Det är bra att regeringen nu i budgetpropositionenhävdar detsamma. Men regeringen lever inte upp till sindeklaration, om man ser till hur de samlade politiskabesluten påverkar jordbruket och livsmedelsindustrin.Inom jordbruket och livsmedelsindustrin inklusive underleverantörerarbetar ca 290 000 personer, och om man räknar med alla de kring-verksamheter som är beroende av jordbruket och livsmedelsindustrin blirantalet betydligt större. Vi menar att det finns ytterligare sysselsättnings-potential inom dessa verksamheter.För att stärka den svenska jordbruksnäringen krävs en helhetssyn. EU-medlemskapet ger oss möjligheter till mer rättvisa konkurrensförutsättningar.Detta var också en viktig faktor från jordbrukets sida i samband medfolkomröstningen och EU-inträdet. För att konkurrensen skall få genomslag ipraktiken krävs att spelreglerna på EU-marknaden blir likartade i de olikaländerna. Vid denna bedömning har de inhemska kostnadsfaktorerna storbetydelse.Nationella lagar, skatter och avgifter betyder mycket för konkurrens-neutraliteten. I har vi en rad pålagor som påverkar vårt jordbruknegativt ur konkurrenssynpunkt. Vi anser att dessa måste ändras. Det svenskajordbruket brottas med stora lönsamhetsproblem. I regeringens budget-proposition negligeras detta. Man påtalar i stället att vegetabilieprodu-centerna blivit överkompenserade bl.a. med hänvisning till höga världs-marknadspriser. Det faktum att världsmarknadspriserna på spannmål nusjunker visar hur vanskligt det är att göra så kategoriska uttalanden somregeringen gjort. Det är dock främst mjölk- och köttproducenterna som liderav lönsamhetsproblem. Priset på nötkött har exempelvis sjunkit kraftigt. Detär anmärkningsvärt att regeringen tycks ta så lätt på jordbrukets lönsamhets-problem som den uttalar att det är fråga om en framtidsnäring. Vianser att regeringen brister i ansvar. Vi moderater har lagt förslag som stärkerjordbrukets konkurrenskraft, förslag som innebär sänkta skatter och avgifter,bättre utnyttjade ersättningar från EU och krav på förenklade regelverk.DieselskattenPå skatteområdet har svenskt jordbruk kommit i ett mycketofördelaktigt läge i förhållande till andra länder.Dieselskatten är ett typiskt exempel. har en skattesatssom är betydligt högre än i för jordbruket viktigakonkurrentländer. Drivmedelskostnaderna har blivit en tungutgiftspost sedan dieselskatten för arbetsredskap chockhöjdes1995. Detta har lett till väsentligt försämrad konkurrenskraftför jordbruket.Moderata samlingspartiet kräver nu i en särskild näringspolitisk motion(1996/1997:N269) att beslutar att återinföra de regler som gälldeföre 1995, vilket innebär en sänkning av dieselskatten med drygt 1,30 kronorper liter.Övriga moderata skatteförslag är: Sänkt fastighetsskatt Slopad dubbelbeskattning av avkastning på riskkapital Allmänna löneavgiften slopas Nej till höjd el- och koldioxidskatt Nej till förlängd period för arbetsgivarinträde vid sjukdom Sänkt skatt på pensionssparande Nuvärdesavskrivning (direktavskrivning) Slopad förmögenhetsskatt och sänkt kapitalskatt Nej till sänkt avsättning till periodiseringsfond från till 20procentSkatten på handelsgödselRiksdagen har tidigare på förslag av den socialdemokratiskaregeringen beslutat om höjda skatter på handelsgödsel. Vimoderater motsatte oss denna höjning. När förslagetlanserades, angavs miljöhänsyn som skäl för höjningen.Enligt Socialdemokraterna kommer höjdahandelsgödselskatter att leda till att läckaget av kväve tillhavet minskar. Därigenom skulle algblomningen ochövergödningen i bl.a. minska. Detta är dock i sakfel. Läckaget av näringsämnen minskar eller ökar inteautomatiskt med ändrad användning av handelsgödsel.Variationer i kväveläckaget kan lika gärna relateras tillväderlek, andelen höstsådd gröda och vintergrön mark.Vidare svarar svenskt åkerbruk endast för drygt en procent avkväveläckaget till . En stor del av detta kommer i sin turförmodligen från stallgödsel, som kan vara en större källa till kväveläckage,eftersom den är svårare att dosera. Även om allt svenskt jordbruk helt skulleläggas ner, skulle det knappast påverka övergödningen av . Densom påstår att man kan lösa problemen i med hjälp av höjd skattpå handelsgödsel i medverkar till att på ett felaktigt sätt förenklasynen på miljöproblemen i Östersjön.Miljömotivet för handelsgödselskatter måste därför utvärderas. Dessaskatter, som ensidigt drabbar svenska odlare, bidrar till att ytterligaresnedvrida konkurrensförutsättningarna gentemot omvärldens producenter.Exportmöjligheten öppnasGenom EU-medlemskapet lämnade den svenskajordbruksnäringen sin tidigare inriktning att endast produceraför hemmamarknaden. kan producenterna etablera desvenska produkterna på en marknad med uppemot 370miljoner konsumenter. Detta är en revolutionerandeförändring. Ökad konkurrens på hemmaplan men också nyastora möjligheter att få mäta sina krafter på de nyamarknaderna med svensk kvalitetsproduktion. Svenskalivsmedel kan bli en värdefull exportvara.Exporten av svenska livsmedel har - från en tidigare mycket låg nivå -kraftigt ökat efter EU-inträdet. Det låga svenska kronvärdet har hittillsbidragit till såväl den ökade exporten som att svenska livsmedel kunnathävda sig på den svenska hemmamarknaden.Hindren för en framgångsrik export ligger i de höga produktions-kostnaderna, vilka främst beror på inhemska skatter och avgifter, men ocksåpå höga inhemska krav vad gäller djurskydd och miljö. Skatter och avgiftermåste därför sänkas och nya kostnadsökningar stoppas. Om så sker kan nyaframgångar vad gäller den svenska livsmedelsexporten uppnås.EU:s jordbrukspolitikDet finns ett stort stöd för en reformering avjordbrukspolitiken inom EU. Vi moderater anser att Sverigeskall verka för en avreglerad och förenklad jordbrukspolitik.Vi bedömer att det svenska jordbruket utifrån en högrationaliseringsgrad och gediget kunnande ärkonkurrenskraftigt i ett sådant sammanhang. Dettaförutsätter dock, som vi tidigare påpekat, att inhemskakonkurrenshämmande kostnader och regler undanröjs.Avregleringen måste genomföras successivt och med respektför näringens anpassning till en friare marknad.En avreglering och marknadsanpassning är en överlevnadsfråga förhela det europeiska jordbruket. En bransch som omfattas av mångaregleringar och stora ersättningssystem lär sig aldrig att gå på egna ben.Vi moderater motsätter oss dock tankarna på en s.k. renationalisering avjordbrukspolitiken, eftersom det skulle försvåra en ömsesidig avregleringoch riskera att öka subventions- och regleringsgraden.MjölkkvoternaIntroduktionen av kvotsystemet för mjölk har varit besvärligtför många lantbrukare. Det ligger i sakens natur att detuppstår problem när man skall gå in i ett sådantbegränsningssystem. Regeringens förseningar igenomförandet och den onödiga kopplingen av inhemskaregler i anslutning till kvotfördelningen var olycklig. Dendirekta kopplingen till gödselvårdsanläggningar var ettsådant nationellt krav som vi moderater motsatte oss. Det ärnu angeläget att onödiga styrande regler sorteras bort ursystemet.Vi anser, i likhet med , att en fri handel medmjölkkvoter nu skall införas. Detta skulle ge såväl en billigare och smidigareadministration som en möjlighet till flexiblare lösningar för enskildamjölkproducenter. Enligt vår mening bör man också på EU-nivå besluta atthelt avskaffa kvotsystemet. bör med kraft verka för detta inom EU.Förenkla regelverken imiljöprogrammenVi moderater har varit mycket kritiska till det kompliceraderegelverket bakom miljöersättningarna. Regelverket är alltfördetaljerat, svårtolkat och krångligt. Till detta kommersanktionsbestämmelser som skapar orsäkerhet. Dedetaljerade reglerna har även i vissa fall klart motverkat sittsyfte, dels genom att många brukare inte sökt ersättning, delsdärför att reglerna inte alltid varit miljömässigtändamålsenliga. Så har t.ex. kravet på viss andel grässvål påslåtteräng krävt omfattande gallring av träd, vilket harpåverkat den gamla kulturmiljön liksom flora och fauna.Skötselkraven på betesmarker har i vissa fall inte gått attförena med en modern och effektiv mjölkproduktion, vadgäller betestryck och stödutfordring.Reglerna inom kulturmiljöprogrammet är de som är mest tillkrånglade.Kraven på kvalifikationspoäng missgynnar mindre markägare även ommarkerna är mycket värdefulla ur bevarandesynpunkt, och detaljeringsgradenär orimligt hög.I samband med utvärdering bör övervägas att slopa kvalifikationspoängen.Det går enligt vår uppfattning mycket väl att i stället klara bedömningenutifrån en stödpoängsberäkning. Detaljerade regler kring landskapselementenkan också förenklas. Inom ramen för det öppna odlingslandskapet bör t.ex.kvalifikationsperioden tas bort.Från moderat sida har ofta betonats våtmarkernas betydelse. Här krävs enöversyn av reglerna. Det är rimligt att tillåta våtmark på betesmarker, och detfinns inte heller skäl att hindra ansvarsfull vattentäkt eller bete på sådanvåtmark. Stöd bör inte bara kunna medges för att kompensera den mark somtas i anspråk för våtmarker, utan även för anläggningskostnaden förvåtmarker.Regeringen aviserar en utvärdering av miljöprogrammet. Vi anser att enöversyn skall göras som leder till en genomgripande förenkling avregelverket. Vi vill också undersöka möjligheten att införa ett sammanhålletdelprogram med inriktning på miljöåtgärder i det konventionella jordbruket.En sådan satsning kan ge betydande miljövinster. Denna översyn skall enligtvår mening göras så att den är klar inför kommande ansökningsperiod.Vi anser att regeringen skall arbeta med översynen och förenklingen påsåväl nationell nivå som inom EU. Även EU-reglerna kan göras enklare ochbättre anpassade till de speciella förhållanden som krävs i Sverige.MiljöersättningarnaMiljöersättningen till jordbruket är av stor betydelse när detgäller att bevara värdefull miljö i det agrara landskapet ochlikaså när det gäller att motverka negativ miljöpåverkan. Vimoderater har varit starkt kritiska till det dåligautnyttjandet av den framförhandlade ramen för miljöåtgärder.Det är bra att regeringen nu ökar denna ram i linje med deförslag som vi framfört sedan EU-inträdet.Miljöersättningen är ett viktigt medel för att uppnå värdefullamiljömål. Brukaren ges möjlighet till ersättning för arbete,kostnader och inkomstbortfall i samband mednaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Vi bedömer attytterligare medel utöver regeringens förslag behövs för att istörre utsträckning uppnå miljömålen. Vi föreslår attytterligare anslås av budgetmedel, vilkettillsammans med EU:s medfinansiering ger 60 miljonerkronor för ytterligare miljöinsatser i jordbruket.Vi hälsar med tillfredsställelse att vårt tidigare krav på vallstöd nu kantillgodoses. Stödet bör enligt vår uppfattning vara generellt och prioriteravall och bete på , och ersättningen bör utgå med samma belopp perhektar i hela landet. Vissa minimikrav bör ställas för skötseln av de slåtter-och betesvallar som erhåller stöd. Om man inte har betande djur skall vallenskördas och användas som vinterfoder eller användas för andra ändamål. Enkoppling till djurhållning kan vara positiv men vi anser att enkla regler är attföredra, och att de anförda minikraven är tillräckliga. Alltför långtgåendedetaljstyrning får oftast negativa konsekvenser. Detta har erfarenheten visatnär det gäller övriga regler för utbetalning av miljöersättningar.Jordbruket i norra att bibehålla och utveckla jordbruket i norraSverige skall vara densamma nu som före EU-inträdet.Jordbruket, inte minst i glesbygd, har enavgörande betydelse för att upprätthålla sysselsättning,befolkning, samhällsstruktur och landskapsbild. Jordbrukethar också en viktig roll att spela för att tillgodose en godlivsmedelsberedskap. Målsättningen - ett livskraftigtjordbruk även i - kräver en acceptabel nivå påproduktionen.Inför EU-inträdet var den svenska utgångspunkten att stödnivån tilljordbruket i norra skulle ligga på minst samma nivå som tidigare.Detta krav har också uppnåtts.Men EU:s jordbrukspolitik har medfört stora förändringar och har intevarit anpassade till norra speciella förhållanden, vilket lett tillproblem för många enskilda lantbruksföretag har krångel ochbyråkrati - inte minst vad gäller mjölkkvoter och hållandetider - kunnatnoteras. angående kontroll av kompensationsersättningen (stödettill missgynnade områden) kräver att djuren hålls kvar på gården i tvåmånader efter ansökan (hållandetid). Kontrollsystemet är uppbyggt efterländer med svagare administrativa kontrollsystem. måste i EU medkraft arbeta för att förenkla reglerna. Nuvarande system leder till att utbudetav slaktdjur minskar kraftigt , för att sedan kraftigtöka, då ett uppdämt behov av slakt uppstått.En uppföljning av konsekvenserna för det norrländska jordbruket börgöras.Regionala stödet till jordbruketRegeringen föreslår att anslaget för det regionala stödet tilljordbruket minskas med . Medelsbehovetkommer, enligt regeringens beräkningar, att räcka utan attersättningen sänks, trots en minskad ram. Vi förutsätter attregeringen på denna punkt gjort en riktig bedömning i annatfall kan jordbrukare som är berättigade till ersättning enligtgällande regelverk ställas utanför stödsystemet. Skullebedömningen inte hålla förutsätter vi att regeringenåterkommer till i denna fråga.RevalveringskompensationenNär den andra omgången av medel som avser kompensationför revalveringen skall utbetalas anser vi att dessa skall gådirekt till jordbruksföretagen. Medlen avser enkompensation till jordbruks- coh trädgårdsnäringen förvalutaförändringarna och skall enligt därför iförsta hand betalas ut direkt till brukarna. Flera länder haranvänt sig av den utbetalningsmetoden. De medel som skalltillfalla frukt- och grönsaksodlarna kan bedömas annorlundaberoende på beloppets relativt ringa storlek.Förbättrad kvalitetSverige har deklarerat att det är viktigt att behålla den högasvenska ambitionsnivån på miljö-, livsmedels- ochdjurskyddsområdena och vi har fått en stor förståelse fördetta. Konsumenternas intressen måste hävdas starkt när detgäller livsmedlens kvalitet och säkerhet. För allt flerkonsumenter är etik, miljö och hälsa avgörande, när dehandlar sina livsmedel. Hela det svenska jordbruket har sommålsättning att utforma resurseffektiva, kretsloppsbaseradeproduktionssystem, som ger låg miljöpåverkan ochproducerar livsmedel med hög kvalitet. Svenskajordbruksföretag är också måna om att ge djurenlivsbetingelser, som tillgodoser deras naturliga behov samtbevara och utveckla ett kulturlandskap med artrikedom ochbiologisk mångfald.De regler och förbehåll som den borgerliga regeringen förhandlade sig till,såsom frihet från antibiotika och förbud att använda kadavermjöl, måstevärnas. Förståelsen för de svenska kraven synes öka och goda förhoppningarfinns nu om att även EU i övrigt skall omfattas av dessa regler i en näraframtid. skall också arbeta för att de höga djurskyddskrav som finns ivårt land även skall gälla i övriga EU-länder.Vi anser dock att hela lantbruket har en nyckelroll i strävan att uppnå enhållbar utveckling. I ett samhälle med ett miljömål inställt på uthållighet ochcirkulation, är det lantbruket som levererar merparten av de förnybararåvarorna som livsmedel, bioenergi och industrivaror och som även ärmottagare av organiskt avfall. Därför är det mycket viktigt att ocksåuppmärksamma och stödja det konventionella jordbrukets strävan till en alltmiljövänligare produktion.Vägarna till miljövänligare produktion är olika. Övergång till ekologiskproduktion är en, men konventionell produktion, inriktad på minsta möjligaanvändning av kemiska hjälpmedel, och en stor medvetenhet då det gällerkraven på en god miljö, är en annan.Vi moderater vill framhålla vikten av att samhället på alla sätt stödjerproducenternas strävan till miljövänligare odling oavsett produktionsform.Då kommer vi också snabbare att kunna uppnå en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion.Landsbygden - en värdefulllivsmiljöMånga uppfattar landsbygden som en värdefull miljö att levaoch verka i eller där man kan tillbringa sin fritid förrekreation och vila. För att kunna ta till vara landsbygdensresurser krävs bedömningar utifrån en helhetssyn, och meden positiv tilltro vad gäller olika möjligheter och resurser.Debatten om landsbygden har ofta varit negativ och fokuserad på problem.Problem såsom avfolkning, dålig service, ont om arbete m.m. har staplats påvarandra, vilket spritt pessimism om landsbygdens utvecklingsmöjligheter.Men i själva verket är landsbygden rik på resurser som den själv måste gesmöjlighet att utveckla.Produkterna från skogen utgör vår viktigaste exportvara. Det svenskajordbruket tillhör de mest effektiva i världen. Kulturlandskapet, som är enföljd av de areella näringarnas verksamhet, är vackert och skiftande.Diskussionen måste nu föras om hur man kan avlägsna hinder förentreprenörer, nya företag och investeringar i syfte att dra nytta av dessaresurser.Med den borgerliga regeringen inleddes en politikdär landsbygdens egna möjligheter ställdes i centrum i stället förcentralstyrda politiska åtgärder med regionalpolitik och subventioner. Dennapolitik byggde på enklare regler och lägre skatter för dem som vill starta,utveckla och driva företag. Viktiga beslut var också möjligheten att genomskolpengssystemet bevara små byskolor som friskolor samt ökad valfrihetinom vård och barnomsorg. Politiken byggde också på ett EU-medlemskapmed sådana villkor för landsbygden att man inte skulle behöva konkurrera påojämna villkor med andra länder.Den socialdemokratiska regeringen har i många avseenden tvärtom driviten negativ politik gentemot landsbygden. EU-anpassningen missköttes så attonödiga svårigheter uppstod för det svenska lantbruket. Regelverkenändrades med förseningar som följd. Mjölkproducenternasanpassning försvårades genom ett dåligt genomfört kvotsystem. Miljöersätt-ningarna från EU har utnyttjats dåligt och regelverket är i många avseendenkrångligt och byråkratiskt.Skatte- och avgiftshöjningarna har drabbat landsbygden särskilt hårt. Somexempel kan anges höjd bensinskatt och höjd fordonsskatt där man är isärskilt behov av bil. Förlängd arbetsgivarperiod är ett annat exempel somdrabbar småföretagen hårt. Fastighetsskattehöjningen är också negativ,särskilt i eftertraktade områden. Kraftigt minskade anslag till enskilda vägarär ett annat exempel på negativ landsbygdspolitik.På det sociala området och inom skolan har också genomförts förslag somvarit negativt för landsbygdens livskraft och mångfald. Slopat vårdnads-bidrag och attackerna mot friskolorna är exempel på detta.Utvecklingen på landsbygden hämmas genom den politik som förs avregeringen. Detta är allvarligt i ett läge när vi behöver ta tillvara demöjligheter som finns i hela vårt land. Resurser från jord och skog kan bättretas tillvara och kulturlandskapets och naturens värden är också enframtidsresurs. Svensk landsbygd är värd en bättre politik.Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet där manhar tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boende på landet och att regleroch bestämmelser utformas så att dessa inte utgör ett hinderför boendet.Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endast starka skäl skall få hindrabebyggelse. Den lagstadgade huvudregeln skall vara rätten att bygga pålandet. Lantbrukares rätt att uppföra ekonomibyggnader utan formellprövning bör bevaras. Förbudet att bygga i strandnära områden bör ses över isyfte att underlätta för människor att bygga längs fler kust- och sjöområden.Många människor önskar kunna äga mark. Den möjligheten har ökatgenom bättre förutsättningar att göra avstyckningar från jordbruksfastighetergenom lantmäteriförrättning och genom förändringar i jordförvärvs-lagstiftningen. Vi anser att man bör gå ännu längre och införa generösareregler för sådana avstyckningar. Detta kan gälla familjemedlemmar somgärna vill äga en bit mark i anslutning till det tidigare föräldrahemmet, ellerandra som vill bedriva verksamhet med anknytning till markbehov.Valfrihet gynnar landsbygdenHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta en storroll på landsbygden. En ökad bosättning i glesbygd stärkerden sociala gemenskapen. Medelåldern är ofta hög. Ett ökatinslag av yngre familjer skapar en kontinuitet och ger ökadtrygghet.På det familjepolitiska området har också den socialistiska politiken slagitigenom efter valet. Beslutet om att avskaffa vårdnadsbidraget och slopandetav den lagstadgade tryggheten för de föräldrar som vill ha alternativbarnomsorg är mycket negativ för landsbygden. Vi anser att vårdnads-bidraget och den lagstadgade friheten inom barnomsorgen skallåterinföras. Skolpengen är också mycket viktig när det gäller att räddanedläggningshotade landsbygdsskolor och möjligheten att starta nya skolorpå landsbygden.Vi anser att man skall gå vidare på denna valfrihetens väg.