mot · GK02T47 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Mänskligheten och naturensvillkorEn grundläggande princip för mänsklighetens utnyttjande avnaturresurserna är att vi måste hålla oss inom ramen förnaturens egna gränser. För att öka friheten för människoröver hela världen och i kommande generationer måste denslösande västerländska livsstilen ersättas med sundhushållning. Vi liberaler kan uttrycka vår förvaltarskapstankesom att vi inte får leva på kapitalet utan måste nöja oss medatt förbruka räntan. Så kan vår generation ta sitt ansvar ochleda in utvecklingen i riktning mot ett långsiktigt hållbartsamhälle.Under många decennier har det i olika ordalag talats om att trafiken skallbära sina samhällsekonomiska kostnader, d.v.s. betala sina miljökostnader,olyckskostnader och trängselkostnader. Denna grundprincip har formuleratspå olika sätt i 1963, 1978 och trafikpolitiska beslut, men har ipraktiken inte genomförts.För varje år som går medan man gör utredning efter utredning om hur manskall ta hänsyn till miljöskador och trafikolyckor i prissättningen missgynnasjärnvägen. Regeringen måste känna ett tungt ansvar för att lägga fram förslagsom för utvecklingen i rätt riktning när det gäller val av transportmedel för enresa eller en godstransport. Det behövs inte en massa utredningar för att veta ivilken riktning man måste gå. Det krävs i stället politiskt mod.Eftersom trafiksektorn skapar en stor del av miljöproblemen, är riksdagensställningstagande till denna proposition i själva verket ett av innevarandemandatperiods viktigaste miljöbeslut. som står oss tillbuds är det dessvärre inte möjligt att utarbeta ett väl avvägt alternativ tillpropositionen, särskilt som propositionen inte innehåller tillräckligt underlagom de aktuella förslagen. För mig står det dock alldeles klart att om vi menarallvar med att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle måste vi välja att läggaen större andel av investeringarna på järnvägssidan än vad propositionenföreslår.Järnvägens nyckelrollMed rättvisa konkurrensvillkor har järnvägen godamöjligheter att utvecklas för både gods- och persontrafik. EUger nu nya möjligheter till att förbilliga och effektiviserajärnvägsdriften som karaktäriserats av mycketnationellt tänkande. Administrativa reformer, enklaregränspassager och teknisk standardisering skulle gejärnvägen ny konkurrenskraft. Den tekniska utvecklingen germöjligheter till ett europeiskt nät av höghastighetståg somkan köra /h. Här gäller det för oss i att skaffaoss en långsiktig strategi. Självklart ingår här möjligheternatill en fungerande konkurrens mellan olika järnvägsföretag.Satsningarna på snabbtåget X 2000 som kan köra /h har givit godaeffekter och gjort tåget till ett konkurrenskraftigt alternativ till flyg, bilochbuss. En betydande upprustning av banorna har gjort det möjligt att minskarestiderna avsevärt och genom snabbtågets tekniska konstruktion sker dettautan ökad energiförbrukning. Pågående baninvesteringar kommer under denärmaste åren att ge stora ytterligare förbättringar.Ett naturligt nästa steg för att öka järnvägens konkurrenskraft, särskiltgentemot det så miljöskadliga flyget, vore att satsa på banor förhöghastighetståg på de mest frekventerade sträckorna. En särskilt ingåendeanalys bör göras för sträckorna Köpenhamn-Helsingborg-Jönköping-Stockholm och Helsingborg-Göteborg-Oslo och . Det ärett särskilt värde att man skulle knyta ihop de stora flygplatserna i ,, och med järnvägsspår av hög kvalitet. Analysenmåste innefatta bedömningar av de totala dynamiska effekterna på helasamhällsutvecklingen och på hela järnvägsnätet, för såväl person- somgodstrafiken. Här gäller det med andra ord att skapa långsiktiga visioner förden europeiska utvecklingen.InriktningenRegeringen föreslår i propositionen en inriktning som bl.a."skall öka infrastrukturens miljöanpassning". Detta uttryckersnarast att när man väl bygger något skall det göras på ettmiljöanpassat sätt. Om man vill skapa ett långsiktigt hållbartsamhälle är det emellertid nödvändigt att beakta helatrafiksystemets utveckling, där infrastrukturen är en viktigdel. Miljöaspekterna måste framför allt tas med när manbedömer om man skall göra en viss investering i nyinfrastruktur. Infrastukturen är dessutom den del i trafiksy-stemet som är svårast att förändra snabbt, när man inserbehovet av att ta ökad hänsyn till miljökonsekvenser.Därför anser jag att inriktningspunkterna måste underordnas behovet av atttrafikens totala miljöbelastning snabbt minskar. Dessutom måste satsningarnai infrastrukturen kombineras med ett införande av en rättvis och effektivprissättning och beskattning av de olika trafikslagen samt en ökadkonkurrens.EU har glädjande nog tagit itu med dessa frågor och givit ut engrönbok . anser att ett ökat utnyttjande av samhällsekonomisktutformade trafikavgifter måste bli en viktig beståndsdel i en trafikpolitik föratt komma till rätta med olyckor, miljöskador och trängsel.När trafikanter och transportköpare inte betalar rätt kostnader kommertransportsystemet att utnyttjas ineffektivt. Valet av trafikslag kan bliineffektivt. Lokalisering och koncentrationsgrad av olika typer avanläggningar (t.ex. mejerier, bagerier och grossistlager) kan bli ineffektiva.Statskontoret har presenterat en rapport . I denna anges att tunga lastbilar genom skatter ochavgifter bara bär av sina slitage- och olyckskostnader.Lastbilstrafikens låga kostnadstäckning leder t.ex. till att transporter inteutförs på järnvägar.Mot denna bakgrund bör punkt 2 i propositionens förslag till riksdagsbeslutfå en ändrad inledning med lydelse: "2. godkänner en inriktning som innebäratt åtgärderna i infrastrukturen, i kombination med införande av en rättvis ocheffektiv prissättning och beskattning, skall medverkatill att trafikens totala miljöbelastning minskar i rask takt och därigenomnärmar sig en långsiktigt hållbar omfattning. Dessutom skall den:- - -"Finansiell planeringsramMed hänsyn till järnvägens nyckelroll för framtida gods- ochpersontransporter i ett uthålligt samhälle bör riksdagenbesluta att öka ramen för järnvägsinvesteringar och imotsvarande grad minska väginvesteringarna i förhållandetill vad regeringen föreslår i propositionen. Jag föreslårdärför ändrade belopp i ramarna enligt följande:- 23 miljarder (i stället för 30,5) för väginvesteringar-- 51 miljarder (i stället för 36) för järnvägsinvesteringar-- 27 miljarder (i stället för 32) regionalt-- 56 miljarder (oförändrat) för vägunderhåll-- 27 miljarder (oförändrat) för järnvägsunderhåll-- 6 miljarder (i stället för 8,5) för kompletterande åtgärder-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner en inriktning som utöver vad som föreslagits iproposition 1996/97:53 punkt 2 också innebär att åtgärderna i infrastrukturen,i kombination med införande av en rättvis och effektiv prissättning ochbeskattning, skall medverka till att trafikens totalamiljöbelastning minskar i rask takt och därigenom närmar sig en långsiktigthållbar omfattning,2. att med avslag på punkt 3 i propositionens förslag tillriksdagsbeslut godkänner att den finansiella planeringsramen för perioden1998-2007 skall användas enligt följande:- för investeringar i nationella stamvägar,-- för investeringar i stomjärnvägar,-- för investeringar i regional transportinfra-struktur,-- för drift och underhåll av statliga vägar,-- för drift och underhåll av statliga järnvägarsamt-- för kompletterande åtgärder inom miljö- ochtrafiksäkerhetsområdena (avsnitt 5.1).-- 11F-- PStockholm den 20 december 1996Lennart Fremling (fp)