ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ju404 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen kan man läsa att domstolsväsendetskall vara organiserat så att det kan uppfylla högt ställda kravpå kvalitet i rättskipningen och kompetens hosdomstolspersonalen.Enligt regeringens bedömning är det omöjligt för domstolsväsendet att i sinnuvarande organisation med ett stort antal mycket små domstolar möta deökande kraven, och att domstolsväsendet måste omorganiseras. Regeringenmenar att en sådan omorganisation kommer att leda till ett minskat antaldomstolar.I län finns tre tingsrätter, i , ochEnköping. Dessa tre myndigheter fungerar mycket bra och har ett stort antalmål . Av stor betydelse för verksamheten är närheten till medborgarna.En sammanslagning av de tre tingsrätterna till en, skulle påverka ochEnköping mycket negativt.I län råder stor obalans. och de tre kommunernaTierps, och målsättning är en utveckling med bl aen ökad befolkningstillväxt och en breddad arbetsmarknad. I detta arbete ärdet av stor vikt att olika servicefunktioner bibehålls. Förändringar förstatligamyndigheter, som exempelvis en nedläggning av någon verksamhet,motverkar den utvecklingen.Både Norduppland och behöver fler arbetstillfällen förhögutbildade, som utbudet av juridiska tjänster vid bl.a.advokatbyråer behöver öka. För kommuner av denna karaktär är densammantagna kompetensen inom kommunerna och deras arbetsplatser avmycket stor strukturell betydelse. Närheten till och kunskapen ombefolkningen är också betydelsefull.Den regionala aspekten har således stor betydelse. Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av den regionala aspekten fördomstolsorganisationen.
mot · GK02Ju406 · 1996-10-07 00:00:00 — Tolkar i allmän domstol och förvaltningsdomstol Det förekommer att man ibland utnyttjar barn som tolkar iallmän domstol respektive förvaltningsdomstol. Ett barn kantill exempel tvingas agera tolk åt sina föräldrar i enlänsrättsförhandling där föräldrarna biträder socialnämndenshemställan om LVU-vård, medan barnet själv bestriderdensamma. Situationen är orimlig. Lagen, som den är skrivenidag, innebär att rättssäkerheten lätt kan åsidosättas.Rätten har alltid möjlighet att anlita tolk. 5 kapitel 6 §stadgar att tolk må anlitas att biträda rätten om part, vittne eller annan somska höras inför rätten ej behärskar det svenska språket. Om det vid rättenfinns allmän tolk för det språk som är aktuellt ska den personen anlitas. Iannat fall ska rätten förordna en lämplig person att biträda som tolk i målet.För allmänna förvaltningsdomstolar gäller att rätten vid behov ska anlita tolkom part, vittne eller annan som ska höras ej behärskar svenska språket.Rätten får även i annat fall vid behov anlita tolk (50 § förvaltnings-processlagen).Vissa begränsningar finns för vem som får anlitas som tolk. Rätten får inteanlita en person "vilken till saken eller till någondera parten står i sådantförhållande, att hans tillförlitlighet därigenom kan anses förringad" (RB 5:6).Motsvarande gäller i allmänna förvaltningsdomstolar. Vidare stadgas att densom anställs som allmän tolk eller annars förordnas att biträda som tolk införrätten ska avlägga ed. Den anställde tolken har dessutom rätt till skäligersättning för det arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget krävt.Att rätten har en möjlighet att anlita en auktoriserad tolk behöver intebetyda att så sker. Det måste dock med hänsyn till de ovan nämnda reglernaom tillförlitlighet anses högst olämpligt att ett barn tvingas tolka åt sinaföräldrar eller andra släktingar. Ett barns ordförråd eller ordförståelse kaninte jämföras med en vuxens. Inte heller är det rätt att utsätta barnet fördenna pressande och ansvarstyngda situation. Kärva ekonomiska förut-sättningar får inte äventyra rättssäkerheten på detta sätt. Det bör vara varjemänniskas rättighet att få biträde av en tolk i en domstolsförhandling. Barnfår inte försättas i den situationen att de tvingas agera tolk i domstols-förhandlingar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bruket av unga anhöriga som tolkar vid förhandling i allmändomstol respektive förvaltningsdomstol.
mot · GK02Ju407 · 1996-10-07 00:00:00 — Näringsidkare har ibland ett behov av att använda denegendom som ingår i näringsverksamheten somkreditsäkerhet. Ärenden om företagshypotek handläggs viden för hela landet central inskrivningmyndighet som ärknuten till tingsrätt.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s) bolagsavdelning förs ettregister över samtliga svenska aktiebolag och samtliga företag som registre-ras i handels- och föreningsregistret. Detta innebär att samtliga näringsidkaresom kan tänkas vilja upplåta företagshypotek finns registrerade i PRV:sregister.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register och företagshypoteks-registret. Förändringar i uppgifter rörande företagen, t. ex. avseende firmaoch företrädare, noteras inte i register över företagshypotek. Detta försvåraridentifikationen, vilket innebär att uppgifter om företagsinteckningar kankomma att lämnas för fel juridisk person. Den som vill ta reda på om ett visstbolag har några företagsinteckningar måste vända sig till såväl PRV som tillMalmö tingsrätt för att få fram relevant information. Det vore naturligt omman hos den myndighet som registrerar bolaget också kunde få reda på omdet finns några inteckningar i företaget. När det gäller fastigheter finns juuppgifterna om fastigheten och inteckningarna i samma register.I exempelvis och har man funnit det naturligt och effektivtatt föra samman dessa uppgifter till ett register som förs av PRV:smotsvarighet.Genom att PRV för ett register över alla företag underlättas möjligheternatill en samlad information om företagen. PRV:s register är helt datoriseradeoch det är möjligt att nå informationen ur registren bl. a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotek fanns tillgängliga isamma register skulle informationshämtandet ytterligare underlättas. PRV harpå regeringens uppdrag tagit fram ett företagsbevis som skall utgöraunderlag för en effektiv affärskontroll. Det skulle vara värdefullt omuppgifter om företagsinteckningar kunde tillföras det nya företagsbeviset.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. De aktuella arbetsupp-gifterna är av samma typ som de som handläggs av PRV:s personal. Denerfarenhet personalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara till stornytta vid granskning av ärenden rörande företagsinteckningar.Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnas verksamhet bör detäven ur domstolssynpunkt vara lämpligt med en överflyttning. Detta eftersomföretagshypotek måste anses ligga långt från dömande verksamhet.I dagens mycket ansträngda ekonomiska läge borde det vara angeläget attta till vara de rationaliseringseffekter som skulle uppstå vid en överflyttningav verksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överflyttning av registreringen av företagshypotek till Patent- ochregistreringsverket.
mot · GK02Ju408 · 1996-10-07 00:00:00 — Insatser för att rekrytera fler med invandrarbakgrund till rättsväsendet Enligt statistik som presenterades i studien ochsom bearbetades av 1995, är högretjänstemän utan invandrarbakgrund inom domstolar ochåklagarmyndigheter . inom bådamyndigheterna har nordisk bakgrund. alltså från övriga världen.Det är av stor betydelse för ett land att dess invånare har förtroende förrättsväsendet. Att alla landets invånare uppfattar rättsväsendet som rättvist ärav avgörande betydelse för samhällets möjligheter att inge trygghet ochrespekt för lagar och regler. Om invandrargrupper i ett land upplever attmyndigheter och lagar fungerar på ett diskriminerande sätt, riskerar detta i enförlängning att urholka rättsväsendets förtroende hos dessa grupper. Ominvandrargrupper som lever och verkar i ej känner samhörighet medrättsväsendet kan detta leda till allvarliga förtroendeklyftor. kan omutvecklingen fortsätter få en liknande situation som t.ex. rättsväsendebland de svarta.En av orsakerna som har skapat en stor misstro bland ovan nämndagrupper gentemot det amerikanska rättsväsendet är att det finns för få svartadomare och åklagare. Vi har i personer med ursprungutanför och inom domstolar och åklagarmyndigheten. Dettaär allt annat än bra. Det är just dessa grupper som upplever somdiskriminerande. Invandrare drabbas av hotelser och trakasserier fem gångeroftare än infödda svenskar. Två av tre afrikanska män nekas inträde pårestauranger. Rasitiska attityder och diskriminering slår igenom på de flestasamhällsområden - vid myndighet, i näringslivet och i bostadsområden. Detvisar en undersökning av hur invandrarna själva upplever sin situation iSverige. Undersökningen har utförts av professor på uppdragav DO.Det svenska rättsväsendet kan inte utifrån befolkningssammansättning ilandet fortsätta att se ut som det ser ut . Domstol och åklagar-myndigheten måste hitta former för att attrahera invandrade grupper att sökasig till rättsväsendet. Ett sätt är att aktivt utarbeta särskilda insatsertillsam-mans med universiteten, som vänder sig till nämnda grupper. Ett annat sättkan vara att tillsammans med något universitet utforma utbildningar somenbart riktar sig till nämnda grupper. Detta bör i första hand ske i landetsstorstäder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget att rekrytera personer med invandrarbakgrund tilldomstolar och åklagarmyndigheter.
mot · GK02Ju409 · 1996-10-07 00:00:00 — Alla statliga myndigheter måste effektiviseras ochrationaliseras för att möta den nya tidens krav. Det gällersjälvklart också de rättsvårdande myndigheterna. I denpågående ser man överorganisationen ur dessa synpunkter och även urbesparingssynpunkt. Det kommer troligtvis att innebära attantalet tingsrätter kommer att minska.Det finns därför särskild anledning att kräva att regeringen vid eventuellanedläggningar och sammanslagningar beaktar de speciella förhållanden sområder i glesbygd och då särskilt i . Orimligt stora avstånd medövernattningar som följd för advokater, nämndemän och parter innebärvarken rationalisering eller besparing.Risk finns dessutom att människor upplever en betydligt större känsla avrättsosäkerhet om för många bor allt för långt från en domsaga. Även urdemokratisk synpunkt är det ett djupt oroande framtidsperspektiv att storadelar av skulle mer eller mindre utarmas på tingsrätter.Vid en omorganisering av domstolsväsendet är det viktigt att de storageografiska avstånden i beaktas, så att även små tingsrätter kanbehållas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tingsrätternas lokalisering.
mot · GK02Ju410 · 1996-10-07 00:00:00 — I dagens besparigstider undrar man ibland om inte vissakostnader går att se över. En sådan post är de kostnader somföranleds av advokaterna i länsrätten. De utgifter som bör sesöver är när personer som tagits in för psykiska problem isamband med ett brott och deras ärenden rörande permissionm.m. tas upp i länsrätten. Det gamla systemet var dedåvarande prövningsnämnderna där lokala läkare, vårdareoch även politiker plus lokala jurister satt och beslutade idessa ärenden. Då användes pengarna betydligt mer effektivt.Då kunde man på ett helt annat sätt ha kännedom om olikalokala betingelser som ärendena handlade om, till exempelvilka förutsättningar en person hade för att klara sig ute isamhället, den region, by eller stad personen kom ifrån. Denlokala känslan, plus känslan för hur personen mår, och omhon eller han är i det skick att en permissionsansökan skullebeviljas kom fram bättre med det gamla systemet. Det gamlasystemet låg under tingsrätterna och i och med detupprätthölls en viss kompetens på dessa områden runt om ivårt avlånga land.Det system som vi har , det som ligger på länsrätten, skiljer sig intespeciellt mycket från det gamla. Men vad gäller inslag av läkarbedömningarinför en eventuell permission så har läkarnas inflytande minskat och dettautifrån ordet rättshjälp. Det har också infunnit sig en situation inomlänsrätterna där advokater får resa land och rike runt för att föra sinaklienters talan. Advokaten uppbär då traktamente och arvode plus fri resa föratt kunna delta i länsrätten. En önskvärd utveckling vore att med hjälp av nyteknik, så långt det är möjligt, använda sig av de lokala advokater som finns ilänsrättens närhet. Detta utifrån en möjlig översyn av kostnaderna.Utvecklingen är dock en annan, motionären kommer från norra och iLänsrätten i är det inte ovanligt att advokater från exempelvisSkåne och arbetar. Här borde det gå att samordnakostnaderna både med hjälp av ny teknik och med hjälp av att på ett bättreoch mer effektivt sätt använda lokala advokater.En översyn av hur fördelningen av ärenden fördelar sig i länsrätten och hurman på bästa sätt tar tillvara lokala advokaters kompetens måste göras. Detär inte rimligt att använda advokater från exempelvis till bedömningari . Syftet med en översyn är att i slutändan kunna minska påkostnaderna inom rättsväsendet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad samordning för att nå en kostnadsminskning inomrättsväsendet.
mot · GK02Ju411 · 1996-10-07 00:00:00 — Rättsväsendet tillhör en del av den offentliga verksamhetensom har en mer central roll för samhällsverksamheten änandra. Därför är det extra viktigt att man vid kommandeförändringar i rättsväsendets struktur gör en bredkonsekvensanalys. När man läser kommittédirektiven tillutredningen organisation kan man befaraatt så inte blir fallet. Risken finns att ett snävaremyndighetsperspektiv än befogat kan komma att leda till attandra viktiga samhällsperspektiv på frågan inte tillräckligtkan belysas, med en försämrad service och tillgänglighet förallmänhet, offentlig verksamhet och näringsliv i länensregionala centralorter som slutligt resultat.Värnamo är en sådan naturlig regional centralort. , dom-sagan, omfattar , , och kommuner.Det finns här en tradition av rättskipning ända sedan jarls dagar ibörjan av , anor som det finns sakskäl för, och en lokaluppfattning om, att bevara obruten.Vid en tingsrätt handläggs brottmål, tvistemål och olika typer av ärenden.Tingsrätten dömer i princip i alla typer av brottmål. Tvistemålen är av mycketvarierande slag. Förenklat kan man dock säga att tvistemål avser allaupptänkliga tvister mellan enskilda.Som exempel på tvistemål kan nämnas förmögenhetstvister, avhysnings-mål, äktenskapsmål, vårdnadstvister, umgängestvister, fastighetsmål ochvattenmål. Ärenden förekommer inom en mängd olika områden. Det är intemöjligt att här ange alla de övriga ärenden som handläggs vid en tingsrätt.Vissa ärenden är på väg att föras över till andra samhällsorgan med avsikt-en att tingsrätterna bara ska syssla med dömande verksamhet. I den struktu-rella omläggningen av tingsrättens verksamhet som pågår bördet tillföras ett uppdrag som initierar en översyn om vilken av den i dagdömande verksamheten i annan instans som i stället med fördelkan tillföras tingsrätten. Ärenden som till exempel körkortsmål och vårdnads-mål skulle kunna handhas på en mer närliggande nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna att från annan instans tillföra tingsrätten nyaarbetsuppgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om .
mot · GK02Ju413 · 1996-10-07 00:00:00 — tillbaka övervägs en omfattande domstolsreformmed inriktning bl.a. på sammanslagning av dagens tingsrättertill större geografiska enheter. Det är tänkbart att en sådanreform generellt sett är önskvärd. Däremot står det enligt minmening klart att det utredningsarbete som gjorts anlagt ettalltför schematiskt synsätt och inte på ett rimligt sätt beaktatde lokala förutsättningarna i olika delar av landet.Behovet av en förändrad tingsrättsorganisation har motiverats med önske-målet att få judiciellt och administrativt bärkraftiga domstolar, utan att denlokala förankringen försvagas. För att uppnå detta mål har föreslagits atttingsrätterna inordnas i tredomardomstolar som den minsta dömande enheten.Samtidigt har tingsrätternas s.k. sidofunktioner utretts, med resultatet att deföreslås överförda till andra myndigheter.En rimligare ordning vore att i stället först ta ställning till tingsrätternasansvar och uppgiftsfördelning för att därefter avgöra i vilken utsträckning enomorganisation och nedläggning av vissa mindre tingsrätter är befogad. Vadgäller tingsrätten i är dess underlag drygt 50 000 personer vilket gottoch väl borde motsvara det önskvärda befolkningsunderlaget för en tingsrättockså efter en eventuell omorganisation. Utvecklingen av antalet mål vidtingsrätten motiverar enligt dess egna bedömningar en utökning av antaletdomare från 2,5 till 3, vilket också borde motivera att Tierps tingsrättbehålls.Frågan måste också ställas vilken den reella besparingseffekten blir vid ennedläggning. Avstånden inom län är förhållandevis långa och det ärinte givet att det blir billigare att ha domarna placerade i och sedanfå lov att betala dryga resekostnader för mål med anknytning till ochNorduppland. är också den dominerande centralorten i Norduppland.Dras tingsrätten in påverkas troligen möjligheten att behålla andra för rätts-samhället nödvändiga samhällsfunktioner, t.ex. polis och åklagarväsende.Den regionalpolitiska aspekten av en nedläggning av tingsrätten i Tierpförefaller inte ha beaktats alls när en nedläggning förts på tal. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att behålla tingsrätten i .
mot · GK02Ju414 · 1996-10-07 00:00:00 — De mindre tingsrätterna i pågår en domstolsutredning som ska varafärdig med sitt arbete . I direktiven tillutredningen sägs att utgångspunkten för omorganisationen avdomstolsväsendet kan vara att det bör finnas en tingsrätt ivarje residensstad eller större stad. Vidare ska utredningenenligt direktiven utgå från att domstolarnas sidofunktioner påsikt ska avskaffas.Riksdagen har inte gett klarsignal varken till reduktionen av antalet tings-rätter eller till att ta bort sidofunktionerna. Resultatet av en sådan minskningskulle innebära för att samtliga tingsrätter förutom Gävletingsrätt skulle läggas ned. I försvinner , Ljusdalsoch tingsrätter och i försvinner . Ensådan centralisering av rättsväsendet är mycket olyckligt ur rättssäkerhets-synpunkt.Skälet till att koncentrera domstolsverksamheten till ett färre antal ortermotiveras med att man tror att verksamheten blir billigare och mer effektiv.Det är möjligt att kostnaderna för själva domstolsverksamheten skulle blilägre med en koncentration till färre enheter. Men vid större organisations-förändringar kan inte enbart ekonomiska konsekvenser för den enskildaverksamhetsgrenen vägas in. Övriga statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter måste tas med i beräkningen.Sidofunktionerna är också mycket viktiga utifrån inte minst lönsamhets-synpunkt. Att flytta över dessa funktioner till andra myndigheter vore fel-aktigt. Dessa hanteras ofta av notarierna och ingår som en del av utbild-ningen, som t.ex familjerätt och inskrivningsuppgifter. Eftersom notariernaär morgondagens domare, åklagare och advokater kan det innebära en för-sämrad rättssäkerhet om deras utbildning reduceras. Det är oerhört angelägetatt t.ex inskrivningsverksamheten även fortsättningsvis hanteras lokalt föratt få lokalkännedom.En koncentration av domstolsverksamheten i länet till kommer attmedföra klara nackdelar för domstolarnas effektivitet. Eftersom länet geo-grafiskt är stort och ligger i ena hörnet av länet skulle en samman-slagning innebära ökad tidsåtgång, långa resor och kostnader för allainblandade. Den lokala förankringen är viktig för ett fungerande domstols-väsende.Hittills har det inte kunnat påvisas att det är samhällsekonomisktförsvarbart att lägga ned mindre tingsrätter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de mindre tingsrätterna i .
mot · GK02Ju415 · 1996-10-07 00:00:00 — Juristlinjen omfattar 180 poäng, dvs. 4,5 års studier.Studierna ger ingen praktisk erfarenhet, dvs. det finns ingakrav på praktik som finns på andra linjert.ex. till civilingenjör, sjuksköterska och läkare.Läget på arbetsmarknaden för en nyutexaminerad jurist är inte avundsvärt.För att överhuvudtaget komma ifråga för en adekvat anställning måste manvara tingsmeriterad. Syftet med tingsmeritering är att säkerställa framtida behov av åklagare, domare och fiskaler. Men den över-vägande majoriteten av arbetsgivare kräver tingsmeritering för attanställa jurister.Det finns alldeles för få tingsnotarieplatser delvis beroende på attdomstolarna tvingats skära ned personalen som antalet platser påjuristlinjen utökats. Uppskattningsvis får plats.Antagningssystemet är i huvudsak baserat på betygen i juristexamen. Dettafår till följd att det krävs högsta betyg på i stort sett alla delkurser inomutbildningen för att komma ifråga. Systemet skapar betygshets och upplevssom orättvist av de studerande. Man kan även ifrågasätta om det alltid är denmed högst betyg som är mest lämpad för en notarieplats.Problemen har ingen enkel lösning men tingsmeriteringssystemet bör sesöver. Obligatorisk garanterad tingstjänstgöring möjligen vorekanske rättvisare. Eller krav på praktik , lika för alla. Enannan möjlighet vore att vidga området för praktiken till att också omfattaandra statliga myndigheter än . Ytterligare en tänkbar väg äratt tillsätta tingsnotarieplatserna på basis av personlig lämplighet och intebara på betyg. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av gällande tingsmeriteringssystem med syfte att flerjurister skall få möjlighet till nödvändig praktik.