mot · GK02T214 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen bör därför driva påför internationella överenskommelser om ökad forskning ochutveckling mot energieffektivare och mindre miljöbelastandeflygplanstyper. Miljöavgifter är rätt använda ett verksamtstyrinstrument för att medverka till en utveckling av nyaflygplanstyper och mer miljömedvetet kundbeteende.Miljöavgifter bör harmoniseras så att likakonkurrensförutsättningar erbjuds operatörerna.GlesbygdsflygetPå avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inteutgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet ett bra persontransportmedel. Således har flerakommuner i inland starkt förbättrat sinakommunikationer genom att med visst statligt stöd satsa påegna flygfält och flygförbindelser. Driftbidraget tillkommunala flygplatser i skogslänen halverades /96 och en sådan försämring får storakonsekvenser för berörda kommuner. Vi anser det angelägetmed ett regionalpolitiskt balanserat stöd till de kommunalaflygplatserna.Ökad konkurrens på flygetAvregleringen av det svenska inrikesflyget har gjort flygettillgängligt för en bred allmänhet och inte reserverat föraffärsresenärer. Biljettpriserna har sänkts, servicenivån harhöjts, antalet operatörer har ökat och möjligheterna förutvecklingsinriktade kommuner att utforma bratrafiklösningar har ökats betydligt. liberalernakräver nu att regeringen går vidare och verkar för en fortsattavreglering även internationellt.Den bör vara pådrivande inom EU för att fullt uttillämpa flygdirektiven samt att ytterligare förnya och modernisera dessa medsikte på en avreglering utan skyddande nationella lagar och regler för deolika operatörerna.Därtill bör den inom EU driva på för att uppnågemensamma regler för miljö, säkerhet, ekonomiska garantier ochoperatörers fria etablerings- och landningsrätt.I syfte att öka säkerhet och tillgänglighet samt utveckla flygtrafiken börden inom EU driva på för ett gemensamt europeisktflygtrafikledningssystem som ersätter dagens 55 olika system. Det skulleverksamt bidra till ökat utrymme för civil flygtrafik, möjligheten till ensamordnad flygtrafikledning för civil och militär trafik som i och ensatsning på högteknologisk utveckling och standardisering. Med en liknandeutveckling av tågtrafiken skulle dessa trafikslag få en mera neutralkonkurrenssituation gentemot landsvägstrafiken som i mycket ringa månbesväras av olika tekniska regleringar i Europa.Av historiska skäl har SAS en mycket stark ställning även efteravregleringen. Denna starka ställning avspeglar sig bl.a. i en koncentrationav trafiken till . Detta är inte till fördel för trafikanterna. Ökadkonkurrens leder till bättre kundanpassning och placering av knutpunkter -s.k. hubs - som tar ökad hänsyn till resenärernas preferenser. Regeringenbör verka för att konkurrenstrycket ökar så att om kunderna så önskarinterkontinentala linjer utgår från svenska flygplatser och att internationellflygtrafik kan utvecklas på flera flygplatser i olika delar av landet.SjöfartenHistoriskt sett har sjöfarten varit av oerhörd stor betydelseför och vårt lands utveckling. Trots att andrakommunikationsmedel har tillkommit kommer svensk sjöfartäven att spela en stor roll för vårautrikesförbindelser bl a mot bakgrund av den europeiskaintegrationen. Sjöfarten är den transportgren somtransporterar mest av den svenska produktionen. Sjöfartenhar haft en svagt positiv utveckling under de senaste åren.Andelen svenskflaggat tonnage har ökat. För att dennautveckling skall kunna fortsätta och för att klarakonkurrensen från utlandet är det nödvändigt att parterna påsjöarbetsmarknaden anpassar sig och genomför erforderligaförändringar så att den svenska handelsflottan framöver kanvara en fullgod konkurrent till sina utländska medtävlare.Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll, dels från europeiskarederier, dels från och andra östländer som har lågabemanningskostnader. För att möta denna problematik måste svensk sjöfartkonkurrera med andra metoder såsom säkerhet, effektivitet, kvalitet m.m. Attavhjälpa hoten mot den svenska sjöfarten med breda industristöd ärekonomiskt omöjligt och en näringspolitisk otjänst.I budgetpropositionen lägger regeringen fram en hel rad förslag rörandesjöfartspolitiken. Förslagen bygger till stor del på den sjöpolitiskautredningens betänkande, och det är glädjande att regeringen tagit åt sig endel av synpunkter i utredningen.Riksdagen beslutade att svenska företag skall klara sigutan statligt stöd. Detta gäller även sjöfarten. Att rederistödet skallavvecklasser vi som något positivt. Vi anser dock att man måste gå något snabbarefram än regeringen och föreslår därför att anslaget bör minskas med 200miljoner kronor redan för . Att de små och medelstora rederiernasstruktur- och kapitalförsörjningssituation skall utredas är också bra. Vi måsteinse att små och medelstora företag finns även till sjöss.Vad som saknas i propositionen, och som har påverkan på sjöfartenslönsamhet, är stuverimonopolets avveckling. bör säga upp och avveckla stuverimonopolet snarast.Sjöfarten har en stor potential att bli verkligt miljövänlig. Menfartygstrafikens luftföroreningar måste då uppmärksammas bättre. Nyabränslen och katalysatorrening krävs. Regeringen bör även driva denna frågainom EU.Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten. Sjöfartsinspek-tionen måste ha ett sådant uppdrag att övervakning och åtgärder kan skeeffektivt och att fartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivå som förandra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal, passagerare och urmiljösynpunkt för gods.Sverige bör vara pådrivande i att skapa förutsättningar för internationelltövervakad konkurrens, ökad standardisering av säkerhet och miljö samtkredit- och sjövärdighet. Regeringen bör pröva möjligheten att vinna ökatgehör för detta inom EU, då EU:s internationella handel genererar en stor delav fartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt för allt tonnage.Detta skulle också säkerställa rimliga arbetsvillkor och arbetsmiljö förombordanställd personal från alla länder.Sjöfart är för bulktransporter en miljömässig och ekonomiskt effektivtransportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart under förut-sättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Detta gällersärskilt inlandshamnar, framförallt i och . Vi motsatte ossdärför de utredningsförslag som tagits fram inom Kommunikations-departementet om ökade avgifter på inrikessjöfarten. Det skulle vara oerhörtmiljöförstörande om transporter åter tvingas över till landsvägstransport.Glädjande nog har regeringen nu i budgetpropositionen valt att avgiftsbefriasjötransporterna från och upp i . Dock skall övriginrikes sjöfart beläggas med avgifter, och i denna del går vi emot regeringensförslag. Detta finansieras genom att omdisponerar medel inomsina ramar.Vad avser den viktiga Gotlandstrafiken måste kommunikationer medGotland säkerställas så att transporter kan ske på jämbördiga villkor med desom gäller på fastlandet på jämförliga avstånd. Det regionala inflytandet överfärjetrafiken till och från måste förstärkas. Detta kan ske genom attGotland ges ett större inflytande i frågor som rör trafikens utformning, taxor,turlistor m.m. Detta kan bäst ske genom att ett trafikråd inrättas därrepresentanter från staten och gotländska intressen ingår. Den framtidaGotlandstrafiken har varit föremål för ny upphandling. Då skallgodkänna det nya avtalet genom en särskild proposition berör vi ej denna delav Gotlandstrafiken i denna motion.Bekämpa sjöfyllerietOlycksriskerna ökar även på sjön om föraren är påverkad avalkohol, andra droger eller mediciner. har allanledning att leda utvecklingen, och inom det svenskaterritorialvattnet bör samma regler gälla för sjötrafik somgäller för motorfordonstrafik på land. finns ingenpromillegräns till sjöss. liberalerna anser att ensådan promillegräns bör införas . Regeringen bördärför lägga fram ett lagförslag som syftar till att enpromillegräns till sjöss införs.AnslagsfrågorSom nämnts ovan i motionen vill vi minska anslaget förutgiftsområdet med jämfört medregeringens förslag. Detta skall ske genom att anslagen A 3,A 4, A 9 samt B 4 minskas med vad vi anfört i motionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av trafikpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att motverka monopol inom trafiksektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principerna för prissättning inom trafiksektorn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det internationella trafik- och miljösamarbetet,5. att hos regeringen begär att de byggprojekt på Europavägarna4, 6 och 18/20 samt som tas upp i motionen påbörjas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av olika motorvägsalternativ mellan ochStockholm,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör genomföra förslag tillskärpta krav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vidövergångsställe,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategiplan för bekämpning av alkohol, narkotika och farligamediciner i trafiken,19. att hos regeringen begär förslag som innebär att AB SvenskBilprovnings monopol i fråga om kontrollbesiktningar upphävs,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. flygande inspektioner,11. att hos regeringen begär förslag till avreglering avpersontrafiken på järnväg,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höghastighetståg,13. att hos regeringen begär förslag till en fullständigavreglering av godstrafiken på järnväg,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. rullande landsvägar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta trafiken på ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en handikappanpassning av kollektivtrafiken,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell avreglering av flygtrafiken,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöfartspolitiken,19. att hos regeringen begär förslag om en avveckling avstuverimonopolet,220. att avslår regeringens förslag om avgifter på inrikes sjöfart,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett trafikråd rörande Gotlandstrafiken,22. att hos regeringen begär lagförslag om en promillegräns tillsjöss,323. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligtföljande uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 3. Byggande av vägar 4 314 313 - 600 000A 4. Byggande av länstrafik-anläggningar 1 228 000 - 150 000A 9. Nyinvesteringar i stom-järnvägar samt ersättning förvissa kapitalkostnader 5 665 379 - 350 000B 4. Bidrag till sjöfarten 400 000 - 200 000Summa för utgiftsområdet