mot · GK02U620 · 1996-10-07 00:00:00 — Svensk utrikespolitik skall som ett huvudmål ha att främjademokrati och mänskliga rättigheter, fred och säkerhet ivärlden. Det bör gälla också för den inom EU gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken. Det är inte bara det faktumatt är världens till folkmängden störstastat, som gör det befogat att se som det störstaproblemet i detta avseende i den värld, som framtonar efterdet slut.Folkrepubliken framstår alltmer som den mest aggressiva stormaktensåväl i behandlingen av oliktänkande inom landet som i relationerna till sinomvärld. Från inget annat land kommer så många rapporter om upprörandeövergrepp på mänskliga fri- och rättigheter. Omvärldens lama protester ansersig uppenbarligen regimen i kunna lämna utan avseende. Omvärldensförhoppningar om en inrikespolitisk liberalisering har gruvligt kommitpå skam.Vårt arbete för att i olika internationella organ främja normbildning ochefterlevnad inom folkrätten är en hörnpelare. Men det får aldrig förleda osstill att tro att brutala diktaturer med aldrig så oklanderlig formelllagstiftninginte och stundligen sätter sig över papperets bokstäver närhelst dessmaktutövning så erfordrar. Här talar erfarenhet under det kalla krigetsitt allra tydligaste språk. Att verka för internationell normbildning måstealltid gå parallellt med en alldeles entydig tydlighet i vårt språk ochhandlande med världens diktaturer.Den ekonomiska tillväxten i är stark och kommer att göraKina till en av världens ekonomiska supermakter. Det kan ge det kinesiskafolket en välkommen och snabbt ökande levnadsstandard. Baksidan av denekonomiska tillväxten är en omfattande rovdrift av natur och naturtillgångaroch ett oacceptabelt åsidosättande av mänskliga rättigheter. Tillväxten gerockså utrymme för en omfattande militär upprustning, vilket är mycketoroväckande mot bakgrund av den kinesiska regimens hotfulla och aggressivauppträdande i förhållande till en rad av sina grannar.I grunden kan utveckling bara länkas in i fredlig samlevnad ochökande demokrati genom att landet alltmer inlemmas i normalt mellanfolkligtpolitiskt och ekonomiskt samarbete. Ett isolerat som inte spelar ennormal och aktiv roll i det internationella samfundet riskerar att isoleras ochstänga sig för påverkan. Ökat samarbete måste emellertid knytas tillovillkorliga krav på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samtfolkrättsliga regler för fredlig samlevnad.Ett mycket tydligt exempel på hur ser på sin rätt att istället ställa krav på underdånighet och följsamhet fick vi i sambandmed fredspristagaren besök i de nordiska länderna. De nordiskaregeringarna avstod inte från den självklara markeringen att ta emot DalaiLama. Det behövs inte ens några diplomatiska undanflykter för den självklararätten. De kinesiska ambassadernas reaktioner i de nordiska huvudstädernatalade emellertid sitt entydiga språk.Vi kan aldrig vara för tydliga i vår syn på och kritik av Pekingregimensständiga brott mot grundläggande principer för demokrati och mänskligarättigheter. Här kan EU:s och EU-ländernas politik inte på något sätt ansesmotsvara kraven. Det är tvärtom mycket tydligt hur de olika EU-staternanästan bjuder över varandra i kampen om gunst inför kommandelukrativa handelsfördelar. Det kan aldrig vara syftet med EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik.Omvärlden inte bara saknar strategi för att främja demokrati och mänskligarättigheter i sitt förhållande till . Tvärtom låter sig gärna spelasutmot av i utbyte mot fördelaktiga affärskontrakt. Världens störstaframtida marknad väger tyngre för det som vuxit fram efter murensfall 1989. bör inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU verka för en samlad och effektiv politik för attfrämja demokrati och mänskliga rättigheter i och TaiwanFolkrepubliken anspråk på att företräda ett och helaKina har i förhållandet till mest lovande demokratiTaiwan tagit sig ytterst arroganta och aggressiva uttryck.Den militära uppladdningen i havsområdet mellan fastlandetoch inför presidentvalen saknar motstyckeinternationellt. Omvärldens beslut i samband med attFolkrepubliken övertog plats i FN:ssäkerhetsråd uppfattas av som ett erkännande av attregimen där fått världssamfundets godkännande på att varaden legitima företrädaren för ett enda Kina.När omvärlden bytte ut mot som ständigmedlem i var det ett naturligt uttryck för vilka världensstormakter, dessutom kärnvapeninnehavare, faktiskt var och är. Att Taiwanställdes utanför FN:s medlemsskara berodde däremot på att varken Pekingeller kunde acceptera mer än en företrädare för i FN:smedlemskrets. Detta accepterades av ett realpolitiskt världssamfund.Historien visar däremot med såväl som , att någon entydigenstatsdoktrin inte finns internationellt etablerad. Till historien hörnaturligtvis också att varken regeringen i eller den i vid dentidpunkten hade någon demokratisk legitimitet.Idag är läget ett helt annat. är kanske det mest glädjande exempletpå att demokrati inte är ett västerländskt påfund utan något som har universellgiltighet för människor runt om i världen. De val som avhölls iTaiwan är ett mönsterexempel för många hel- eller halvdiktaturer. Idet avseendet borde inte EU och dess medlemsstater behöva hymla. Tvärtombör exemplet lyftas fram och på alla sätt stödjas och uppmuntras oavsett hurmycket regimen i uttrycker sina hot.Även om principen om ett lever vidare, kan den aldrig med någonautomatik ge regimen i något slags ensamrätt. Det saknar den varjedemokratisk legitimitet för. Om och när folken i och i önskaråterförenas kan det endast ske genom att de båda folken i fria ochdemokratiska former tar ställning för detta. På den punkten måstevärldssamfundet också vara entydigt.FN skall bestå av företrädare för världens alla stater. Tyvärr tvingas viacceptera att alla stater inte är demokratiska och att dess företrädare därförinte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emellertid inte varaacceptabelt att en stabil statsbildning med demokratiskt styre och legitimitetställs utanför världssamfundet. hör hemma också i FN:s gemenskapom landet önskar söka medlemskap. Exemplen på hur man redan under kallakriget kunde hantera två och två visar att det inte kan finnasnågra formella hinder för fulla deltagande i folkgemenskapensinstitutioner. Enda hindret är veto. Det bör vi inte medverka till attdölja. bör inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU verka för att det demokratiska ges plats iFN vid sidan av till dess att folken i och på Taiwani demokratiska val kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid.Kina och HongkongEtt ytterligare mycket allvarligt exempel på hur omvärlden,om än motvilligt, ger efter för brutalamaktspråk är frågan om återinförlivande medKina . Internationella avtal skallnaturligtvis äga sin giltighet. Världssamfundetsgrundläggande principer om demokrati kan emellertid inteunderordnas internationella avtal. Här måste båda gällasamtidigt. Hade det rört sig om en av världens småstater hadevärldssamfundet givetvis inte varit lika handfallet som införPekingregimen.Liksom i har utvecklingen mot demokrati och folklig legitimitettagit stora steg framåt i . har successivt erhållitdemokratiska och folkligt legitima institutioner, uppenbarligen tillPekingregimens stora förtret. Inför införlivandet, till vilket befolkningen iHongkong aldrig fått ta ställning, uppträder alltmer aggressivt ochförklarar sig icke acceptera de av befolkningen demokratiskt valdainstitutionerna. införlivande med riskerar att bli ettupprörande exempel på hur omvärlden sviker ett litet demokratiskt land tillförmån för goda relationer till en stormakt som helt saknar respekt fördemokrati och folkrätt.Pekings alltmer hotfulla uttalanden om att de demokratiska institutionerna iHongkong saknar legitimitet och kommer att avskaffas omgående vidåterföreningen är helt oacceptabla. EU och dess medlemsstater måste göraklart för regimen i att respekt för ingångna avtal om ocksåkräver full respekt för det demokratiska styre och de demokratiskainstitutioner som folket i själva i fria och demokratiska val tagitställning till.Det demokratiska världssamfundet ställs inför frågan om med på ett avgörande prov.Här måste EU och dess medlemsstater gå i spetsen. bör inom ramenför den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU verka för attHongkong garanteras fortsatt demokrati inom ramen för de demokratiskainstitutioner som folket självt valt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU verka för en samlad och effektiv politik för attfrämja demokrati och mänskliga rättigheter i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU verka för att det demokratiska ges plats iFN vid sidan av till dess att folken i och på Taiwani demokratiska val kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU verka för att garanteras fortsattdemokrati inom ramen för de demokratiska institutioner som folket självtvalt.