mot · GJ02Jo13 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:120 Vår miljö - Miljöarbetet I skrivelsen presenterar regeringen en redovisning avtillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetet under år1995. I mycket handlar den om att ge lugnande besked:Regeringen har bra grepp om frågan, driver på i detinternationella arbetet.Vi i håller inte med om att allt är så enkelt. Vi ser snarare en radfrågeställningar där det krävs avsevärda ansträngningar och även en delobehagliga beslut för att uppnå en bättre miljö. Av skrivelsen framgår tillexempel att flera olika miljömål, som fastställts av inte kommer attnås. Även om vi nåtts av uppgifter om att siffror omtrafikens kväveoxidutsläpp kan ifrågasättas är det uppenbart att allt inte ärsom det ska. Det är helt uppenbart att det behövs en analys av målen,måluppfyllelsen och av de medel som står till förfogande. Till detta kanfogas att en del mätmetoder behöver diskuteras.Det vore intressant att se hur regeringen definierar maktstrukturer imiljöpolitiken. Vilka intressen är det som definierar vad som ärmiljöproblem? Vad kan staten göra och vad kan lämnas till konsumenter ochproducenter på marknaden? Vad är organisationernas roll? En sådanhelhetssyn skulle komplettera den sektorsvisa genomgången på ett bra sätt.Folkpartiet anser att miljöpolitiska mål måste nås. Om de inte uppnåsmåste man ta reda på varför. Man måste också undersöka hur målen ärformulerade och om det finns några grundläggande fel i själva formule-ringen.Tar man hänsyn till miljöpolitiska mål vid beslutsfattande i andra frågor?Är målen formulerade så att man kan ta dem i beaktande? Vi i harlänge oroats av en misstanke att miljömålen är för välvilligt formulerade ochatt man smiter undan prislappar, konsekvenser och hotande kollisioner medandra samhällsmål. Det senare hänger sannolikt ihop med att miljömål oftaantas utan att de nödvändiga medlen diskuteras eller ens följer med ibeslutet.Regeringen redogör till exempel i skrivelsen för det fortsatta arbetet inomklimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald.Partskonferensen till klimatkonventionen avser att minska utsläppen avväxthusgaser och sätta upp kvantifierade utsläppsmål för perioderna fram till2005, 2010 och 2020. Att sådana ambitioner får konsekvenser för svenskpolitik är helt uppenbart. Men när hörde vi senast talas om några skarpaåtgärder för att själva lyckas och kunna vara pådrivande. Vilka klimatmåloch framförallt vilka styrmedel behövs?Biomångfaldskonventionen handlar bland annat om att bevara och förvaltaden biologiska mångfalden. Vi har upplevt en uppslitande diskussionom de stora rovdjuren i och ersättningen för de skador rovdjurenorsakar på renskötseln. Statsmakterna står fast vid målet att bevara rovdjur,men det är tveksamt om regeringen var beredd att tillhandahålla medlen. Nuöppnas nya möjligheter för förvaltningen av rovdjursstammarna med det nyaersättningssystemet. Därför känns det påkallat att regeringen tänker igenomden nationella rovdjurspolitiken, när kopplingen mellan nyttan - att harovdjuren - och kostnaderna blir tydligare.Folkpartiet har tidigare krävt att en expertkommission skall tillkallas för attanalysera miljömålen. Regeringen har avfärdat våra förslag med att kan få det som tilläggsuppdrag. Vi menar att är viktig, men att den skall genomföra det arbete som var tänktfrån början. Med den erfarenhet vi har ser vi att den inte kan ersätta enmiljökommission.Det känns inte angeläget att komma med detaljsynpunkter på skrivelsen iövrigt. De flesta av frågorna är en redogörelse av läget just . Vårt konkretakrav är att osäkerheten om miljömålen motiverar att regeringen tillkallar enexpertkommission för att analysera nationella miljömål, deras uppfyllandeoch hur de vägs samman med andra samhällsmål. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en miljökommission tillkallasför att analysera nationella miljömål, deras uppfyllande och hur deskall vägas samman med andra samhällsmål.