mot · GK02K535 · 1996-10-07 00:00:00 — Begreppet ras i lagstiftningen InledningRasismens historia är fylld av fördomar, missförstånd ochmissbruk av olika vetenskaper till stöd för olika ideologisktbetingade rasistiska uppfattningar. Än är det långt ifrånsjälvklart att särskilja vissa fördomar och missförstånd frånmedvetet rasistiskt/ideologiskt betingade uppfattningar.Tydligt framgår dock att rasismen är en term som utgår ifrånrasistens perspektiv. Jag föreslår därför att språkbruket i SFSförändras.RasbegreppetRas används för att särskilja vissa yttre egenskaper inomsamma art. har man genom historien hävdat attrasbegreppet är tillämpligt på olika folkgrupper.Rasbegreppet i fråga om människor har använts som enavgränsning av vissa gemensamma drag hos en viss gruppfrån en annan. Emellertid har rasbegreppet som sådant visatsig vara så pass luddigt att den etablerade forskningen mereller mindre övergett begreppet. Inom biologin talar manexempelvis inte om raser längre utan om ekotyper. Förmänniskor finns ingen liknande motsvarighet, men det står ialla fall klart att rasbegreppet i fråga om människor inte ärtillämpligt. Detta för att man funnit att de yttreegenskapernas variation avgörs av en så pass liten mängdgenetisk information att det är mycket tveksamt att användabegreppet korrekt. Till exempel så förhåller det sig som så attden genetiska variationen hos människor skiljer sig mer inomden "egna gruppen" än mellan grupper. Sedan är det mycketsvårt att definiera vad som ska vara utmärkande förrastillhörighet. Ska man tala om hudfärgsavgränsning - densvarta, vita, asiatiska rasen etc. eller ska man kanske användasig av storleksavgränsning, den långa och korta rasen?Svenskar brukar ofta tala om sitt vallonska påbrå. Kan mandå tala om att den svenska rasen skulle vara uppblandad medden vallonska? Olika avgränsningar kan göras in absurdum.Ju mer man analyserar begreppet desto mer invecklat blirdet. Man kan till exempel inte tala om den "svarta rasen"eftersom färgade människor i olika folkgrupper och medolika geografiskt ursprung har mycket olika yttre egenskaper.Masaifolket på savanner utmärker sig till exempelför att i stor utsträckning vara långa och smala. Vissaafrikanska folkgrupper har världens högsta medellängd,medan andra, med samma hudfärg, har världens lägstamedellängd!Rasbiologin försökte under och långt in på det nuvarandeklarlägga de mänskliga rasskillnaderna. Man misslyckades kapitalt. I principhar nästan inget av de forskningsresultat som man presenterade inom denrasbiologiska forskningen bestått genom . Ras äroch förblir ett luddigt begrepp med starka ideologiska övertoner. Så sent sompå fyrtiotalet framfördes påståenden som att "... den chilenska rasen utmärkersig för lättja och kriminalitet ...", fördomsfyllda påståenden som fick stöd aven etablerad forskning. Det stämmer visserligen att man inom medicinenfortfarande använder rasbegreppet i fråga om människor till viss del, men detär närmast att beteckna som en nöddefinition eftersom den medicinskaavgränsningen av olika specifika yttre attribut svårligen ersätts med annat,lämpligare begrepp. När det handlar om diskriminering, som SFS syftar tillnär man använder begreppet, tror vi oss veta att det inte finns element isamhället som diskriminerar med vissa mycket specifika medicinskaavgränsningar som skäl. Snarare är det så att en rasists inställning ärbetydligtmer generellt hållen än att den skulle begränsa sig till vissa genetiskagruppindelningar.Det är möjligt att så pass nitiska rasister verkligen existerar, med enåtskillnad som måste utgöra ett hundratal olika rasindelningar, men då kan ettbrottsligt beteende i alla fall beskrivas med den lagstiftning som finns omdiskriminering, orättvis eller kränkande behandling.Begreppsanvändningen iSFSI förekommer begreppet ras ifråga om människor på ett tjugotal ställen, bland annat påflera ställen i grundlagen. Det är märkligt att lagtexten ärutformad på detta sätt. På samtliga ställen där man talar omras som diskrimineringsgrund räknas nämligen hudfärg ochetnisk tillhörighet också upp. Det är därför förbryllande särskilt velat nämna en diskriminering som grundar sigpå ras.Vi menar att denna terminologi hör hemma hos dem som kan försvaraanvändningen av rasbegreppet i fråga om människor. Vår slutsats är att denmedicinska och biologiska forskningen egentligen inte ger något stöd fördefinitionen, vilket innebär att begreppsanvändningen endast kan försvarasutifrån två olika argument:- I folkmun är begreppet redan etablerat och alla vet vad som åsyftas.-- Det finns ideologiska skäl till att hävda rasbegreppet i fråga ommänniskor.-Vi anser att båda dessa argument är förkastliga. I SFS börbegreppsanvändningen vara mycket precis. Vi måstedessutom beaktta att grunden för begreppsmyntningen utgörsav fördomar, även om de personer som talar om raserinte nödvändigtvis är rasister. Inte heller finns det stöd för attanvända begreppet i fråga om människor av ideologiska skälvare sig grundlagsmässigt eller opinionsmässigt.Det finns ytterligare ett skäl till att inte använda begreppet ras i fråga ommänniskor i SFS och det är att det är en begreppsanvändning som sker pårasistens villkor. I samhället talar vi till exempel inte om "kvinnotukt" baraför att förövaren kanske anser att det var tukt det handlade om - vi kallar detkvinnomisshandel. Saker bör benämnas vid sitt rätta namn med utgångspunktfrån samhällets gemensamma värderingar. Rasism är egentligen ett begreppsom används på rasistens villkor. Dock är det acceptabelt att användaeftersom det är en avgränsande definition på en viss människoåskådning.Begreppsmanipulation åtandra hålletOm det nu skulle förhålla sig som så att man vetenskapligtkunde finna belägg för att indela människor i olikarastillhörigheter så finns det ingen anledning att motarbeta ettvetenskapligt bekräftat faktum. Det finns - så att säga - ingetskamligt i om och skulle tillhöra olika raser. Detär alltså inte så att man själv ska göra om samma misstag ochmanipulera begreppsanvändning och vetenskap för attbekräfta vissa idéer.Vi tror inte heller att rasismen kan motverkas i särskilt stor utsträckninggenom att ändra formuleringar i SFS. Däremot är ordets makt över tanken,som bekant, väldigt stor. Det finns onekligen en poäng i att tydliggöra vadman i samhället generellt pläderar för: att människan som biologisk varelsefrämst skiljer sig i form av vissa yttre egenskaper som har en ofantligvariation, där kort, lång, ljus, mörk, tjock, smal, kraftig, spinkig etc. allaärolika egenskaper som uppstår till följd av vårt genetiska arv, men att dengenetiska variationen i sig är ytterst liten.ByråkratiSäkerligen bär det emot att genomföra den enormaprocess som grundlagsändringar och andra lagändringarföranleder, för ett enda litet ord. Vi hoppas dock att motionenåskåddliggjort att motvilja mot att ändrabegreppsanvändningen i SFS svårligen kan motiveras medacceptabla argument. Att byråkrati skulle vara det tyngstaargumentet tillbakavisar vi också, eftersom jufaktiskt varit kapabel att EU-anpassa en mycket stor mängdav SFS. I detta fall räcker det med ett generellt beslut och attregeringen sedan ges i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag på sådan ändrig som vi föreslår. Vi föreslår heltenkelt att begreppet ras i fråga om människor stryks ur SFSoch att beskrivning av diskriminering i de fall som avsesenkelt definieras med befintlig efterföljande text i lag (SFS1986:442) mot etnisk diskriminering:1 §Denna lag har till ändamål att motverka etnisk diskriminering. Med etniskdiskriminering avses att en person eller en grupp av personer missgynnas iförhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkandebehandling på grund av ras, hudfärg, nationellet eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse.Vi föreslår att man helt enkelt stryker ordet ras och tillämparövrig beskrivning som tydligt åskådliggör vad som åsyftas.Ett luddigt rasbegrepp åskådliggör i princip inte mer änefterföljande text. Snarare ger det anledning till flerfrågetecken. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar utmönstra ordet ras ur all lagstiftning.