ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo911 · 1996-10-07 00:00:00 — Frivilligorganisationers insatser i viltvård Viltvård betyder att man först försöker rehabilitera, vårda,det skadade viltet. Om djuret inte tillfrisknar, då först avlivarman det. Framförallt i samband med oljeutsläpp ställs storakrav på insatser för att ta vara på skadade fåglar och djur.I bedrivs viltvård i huvudsak av jägare. Vid den svåratankerolyckan utanför åkte några från föreningen och Vilt över och hjälpte till. Organisationen och beredskapen varimponerande. Där var det frågan om vård och respekt för djuren.Det skulle vara värdefullt att i bygga upp en verksamhet liknandeden i och att ha möjlighet att kunna rehabilitera våra värdefulla djurden dag olyckan är framme. Polis och brandkår, som får rycka ut och tahand om djur som på ett eller annat sätt har skadats, skulle avlastas. Polisenoch brandmännen behövs bättre för andra uppgifter. Exempelvis kunde en delav de medel som ställs till jägarnas förfogande för viltvård omfördelas tillandra organisationer som kan göra insatser för skadade djur. En mångfald avfrivilligorganisationer kan oftast göra mer nytta eftersom man har olikaintresseområden och olika arbetssätt. bör få i uppdrag attlägga fram förslag om hur medel kan frigöras för dessa organisationer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till .
mot · GK02Jo913 · 1996-10-07 00:00:00 — Ersättning för rovdjursrivna tamdjur Som följd av att de stora rovdjuren ökar i antal ökar ocksåantalet rovdjursrivna tamdjur kraftigt i t.ex. Värmland.Förutom att rovdjuren river vilt, tar man också tamboskapoch hundar. Anslaget för förebyggande åtgärder ochersättningar för skador höjs enligt prop. 1996/97:1. Det börge utrymme för ersättning till drabbade djurägare, om mantar hänsyn till detta när man fördelar medlen. Den nuvarandeordningen innebär att befolkningen i glesbygden drabbasekonomiskt till följd av den ökade rovdjursstammen. Attskapa kraftiga stammar av de stora rovdjuren i konflikt medglesbygdsbefolkningen, måste undvikas.Rovdjursstammarnas storlek måste också regleras till nivåersom är acceptabla för lokalbefolkningen.Rovdjursstammarna bör regleras genom licensjakt. Beslut om jakt börfattas på länsnivå. Entydiga regler för "nödvärnsjakt" till skydd för tamdjurmåste upprättas.Grundläggande för samexistens mellan lokalbefolkning och stora rovdjur äratt skador på tamdjur kan motverkas. Det är rimligt att samhället står förkostnader som uppstår till följd av bevarandet av de stora rovdjuren då det ärett allmänt intresse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning till ägare av rovdjursrivna tamdjur.
mot · GK02Jo917 · 1996-10-07 00:00:00 — Mellanskarven har ökat lavinartat.1986 var det, enligt SNV:s rapport från den 11/9 1996, 1 900häckande par. 1990 hade det ökat till 5 600 och 1995 fannsdet 15 800 häckande par. De fanns från början i sundmen har spridit sig över Syd- och upp tillHälsingland.Från att ha varit en utpräglad kust- och skärgårdsfågel har mellanskarvennumera även börjat etablera sig i de större insjöarna. Med en fortsattoförändrad utveckling kommer stammen att kunna utgöras avomkring 50 000 häckande par.Den lavinartade utbredningen utgör ett hot mot i första hand två områden,dess konkurrens/påverkan på yrkesfisket och påverkade eller förstördanaturvårdsområden.För att förhindra detta måste åtgärder vidtas för att minska beståndet avmellanskarv. Att göra det med hjälp av de åtgärder som är tillåtna i dagräcker inte. har de blivit så många att allmän jakt och prickning av ägg ärden enda lösningen. För att åstadkomma detta måste en ändring avfågelskyddsdirektiven för mellanskarv inom EU ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av EU:s fågelskyddsdirektiv.
mot · GK02Jo918 · 1996-10-07 00:00:00 — Sedan man började införa särskildjakttid, d v s licensjakt, för jakt på älg har systemet förälgjakten varit i ständig förändring. Motsättningarna kringhur älgjakten ska organiseras har varit mycketstora, främst beroende på den uttalade målsättning somfunnits i vissa kretsar att frånta markägare ochjaktarrendatorer med små och medelstora marker rätten attfälla vuxen älg. har ändå , trots depropåer som varit om annat, hållit fast vid principen attmarkägare med mindre arealer ska ha rätt att jaga vuxen älg.Man skulle då kunna tänka sig att frågan i och med detta skulle varaavgjord . Emellertid har exempelvis Jägareförbundetpresenterat tankar och förslag om ett nytt älgjaktssystem.För att en gång för alla försöka få denna fråga avförd från dagordningenbehövs en ordentlig utvärdering av hur älgjakten fungerat och utvecklats i deolika system som funnits alltsedan 1965. En sådan utvärdering medperspektiv av älgjakt skulle exempelvis kunna ge ett fullgott underlagför att ta ställning till om den dominerande formen av jakt, licensjakt,verkligen är bra för älgstammen. En sådan utvärdering skulle också ta kål påmyten om att det är de mindre jaktmarkerna som står för den storaavskjutningen. Tvärtom kommer det att visa sig att de mindre jaktmarkernahar trängts tillbaka så att de numera fäller ett fåtal älgar i förhållande tilldestora licensområdena. Det kanske dessutom är så att statistiken visar att dentidigare allmänna älgjakten var fördelaktig ur älgstamssynpunkt.En snabb översikt över avskjutningsstatistiken visar attunderlaget för älgjakt sviktar. Det är brant fallande siffror. Till dels kan detfinnas skäl att decimera stammen men siffrorna är av sådan karaktär att mankan känna oro för framtiden. Det vore synnerligen värdefullt att få klarlagtvilka orsakerna bakom detta är. Eftersom licensjakt är den dominerandejaktformen kan man dra slutsatsen att det är denna jaktform som ger utslagi kraftigt decimerad älgstam. Det är dock att göra det för enkelt för sig varfören ordentlig utvärdering bör göras. Detta är således ett vidare uppdrag än vadsittande jaktutredning arbetar med.Det är dags att återigen aktualisera frågan om det inte är nödvändigt attinrätta en statlig myndighet, alternativt att man inom Naturvårdsverketinrättar en egen enhet, som administrerar jaktfrågorna. Det finns enproblematik med att ett av de jägarförbund som finns har myndighetsansvar.Regeringen bör därför pröva frågan om att inrätta en statlig jaktmyndighet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en samlad utvärdering av effekternaav olika älgjaktssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts att pröva frågan om inrättande av en central myndighet föradministration av jaktfrågor.
mot · GK02Jo919 · 1996-10-07 00:00:00 — Dovhjortsstammens kvalitet har påtagligt försämrats i Skånepå senare år.Handjuren går ned från till betena och skjuts av innan dehinner återvända till brunstplatserna. Detta har medfört en markant brist påstörre handjur och hela dovhjortsstammen har blivit lidande. Det är därförangeläget att handjuren inte som är lovliga från utanförst från . erfarenheter med denna lovlighetstid visarklart att kvaliteten på dovhjortsstammen då ökar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att dovhjortsjakten i , vad gäller handjur, fårbörja först efter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Jo920 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordet viltvård bör bytas mot faunavård för att visa att ettbredare ekologiskt synsätt skall anläggas i jaktfrågor.
mot · GK02Jo921 · 1996-10-07 00:00:00 — Ersättning för rovdjursrivna tamdjur Efter den ändring av 29 a § i jaktförordningen som trädde ikraft kan bidrag eller ersättning för djur somrivits av fredade rovdjur bara betalas ut om det inte varitmöjligt att försäkra dem. Detta innebär i praktiken attersättning inte kan betalas ut för rovdjursrivna tamdjur, tillexempel får och hund, eftersom det går att försäkra dem.Det här har orsakat mycken irritation. Till saken hör att det handlar ommycket litet pengar att ge bidrag till eller ersättning för dessa tamdjur.De stora rovdjuren och deras överlevnad har blivit en symbolfråga för såvälnaturvård som biologisk mångfald. Vargen, björnen och lodjuret väcker stortintresse men också starka känslor. Det är viktigt att acceptansen för rovdjurenär hög så att vi inte återfår en situation med olaglig jakt på de fredaderovdjuren. Bidragen till rivna tamdjur bör finnas just av det skälet. Det är ettsätt av samhället att i praktisk handling visa att talet om bevarande avrovdjuren betyder något. Vi ska alla solidariskt bidra om någon får tamdjurrivna av rovdjuren. Förlusten av djur och händelserna runt detta kan varasvåra och upprivande ändå.Därför är det angeläget att 29 a § jaktförordningen ändras så att det blirmöjligt att ersätta förlust av alla rovdjursrivna tamdjur. Meningen omundantag för sådana som kan försäkras bör utgå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av 29 a § jaktförordningen.
mot · GK02Jo926 · 1996-10-07 00:00:00 — Viltstammarna i vårt land utgör en nationell tillgång av storbetydelse i olika avseenden. Vården av viltstammarna ärangelägen. Viltvården är faktiskt en naturvårdsuppgift.Samtidigt är det angeläget att vinna och upprätthålla enallmän förståelse för jaktens positiva värden.Rätten till jakt i vårt land är knuten till äganderätten till mark.Därmed följer ett förvaltaransvar i viltvården. Jakten innebär utnyttjandet aven förnybar naturresurs. Den kan mätas i ekonomiska tal. Enbart älgjakten gernumera lika mycket kött som ren-, kalv- och hästslakten tillsammans.Viltkött, rekreation,landskapsvårdDen stora rådjursstammen tål numera så omfattandeavskjutning att man räknar med cirka 6 miljoner kilorådjurskött i årsjakten. Annat vilt ger oss 1,5 till 2 miljonerkilo kött i folkhushållet.Till viltjaktens många positiva sidor hör rekreationen och värdet av all denfriskvård som vistelsen i skog och mark ger jägaren. Genom viltvårdsinsatsenbidrar jägarna till en ökning av den biologiska mångfalden. somvissa viltarter genom betning åstadkommer skada på skog och växande grödaär viltet även landskapsvårdare. Skadeverkningarna måste dock begränsasgenom avskjutning som balanserar viltstammarnas storlek.Rovdjuren blir flerI vårt land är jakten djupt förankrad i samhället. Jakten ärtraditionsfylld som en av människans äldsta kulturyttringar.Här vill vi föra in rovdjuren i bilden. Rovdjuren har ickeminst blivit föremål för ständiga och iblandheta debatter. Med undantag för björnen är rovdjurenfredade. Gjorda mätningar och uppskattningar av tillväxten irovdjursstammar leder genast till krav på undantag frånfridlysning. Det gäller lodjur - främst i södra - ochvarg, icke minst i Värmland.Hur ska myndigheter och lagstiftare förhålla sig till de ökade kraven påskyddsjakt som innebär avsteg från fridlysningen av varg och lodjur? Vi kanställa frågorna: Ska lodjuren få bli hur många som helst? Ska vargstammen fåöka i den takt som vissa forskare och rovdjursinventerare befarar?Nationell strategiDet är nödvändigt att vi skaffar oss en klarare bild av lägetinnan vi tar ställning. Få människor som bor utanför städeroch samhällen accepterar obegränsade rovdjursstammar.Redan nu måste samhället rusta sig för att kunna fatta beslutnär kraven reses på skyddsjakt.I dagens läge finns ingen beredskap och inga samhällsinstrument för attmöta problemen. Vår uppfattning är att det behövs en nationellstrategi för hantering av rovdjursstammarna. måste vi besluta omstyrmedel som kan krävas för att balansera stammarna av rovdjur. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om en nationell strategiför balansering av rovdjursstammarna i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Jo929 · 1996-10-07 00:00:00 — De flesta människor i vårt land anser att "vi har råd att tillåtarovdjur som varg och lo i våra marker". Andra åter har enmotsatt syn på ökningen av vissa rovdjursstammar. Förmånga människor och familjer i våra glesbygder handlar detom både rädsla och "att inte ha råd".De som får tamboskap riven och dödad av varg, björn och lo drabbasekonomiskt. Staten har nämligen begränsat sina ekonomiska åtaganden tillbidrag till stängsel för skydd mot rovdjur. Dock med ett undantag: det gällersamerna i vårt land. Till samerna som en samhällsgrupp utgår nämligenekonomisk kompensation för skador, vållade av rovdjur. Skälet är att samernahyser rovdjur inom sina renskötselområden. Staten anslår rätt många miljonerkronor i en årlig pott, oavsett skadeomfattningen hos renägande samer.Vi tillstyrker anslagsförslaget från regeringen som innebär att en del avanslaget finansieras inom ramen för EU:s miljöstöd.Även andra djurägareSamerna utgör, som nämnts, ett undantag. För alla andra ivårt land gäller att försäkra sina djur mot rovdjursskador.Människor i glesbygd lever dock oftast under småekonomiska omständigheter och har svårt att få råd medsådana försäkringspremier. Alternativet är hotet om ännustörre ekonomiska förluster när vargen, lodjuret, björneneller järven slår till.Kan det vara rimligt att människor i glesbygd med boskap och andra egnadjur skall tvingas bära kostnaderna för att större delen av svenska folketkräver att rovdjursstammarna skall få öka i omfattning?Vi motionärer svarar nej. Det är inte rimligt. En glesbygdsbefolkning harsamma rättigheter som andra samhällsmedborgare. Det bör gälla även i dettaspeciella avseende. Vi föreslår därför att de regler och principer för skadorförorsakade av rovdjur som gällde skall återinföras.Finansieringen bör ske inom ramen för EU:s miljöstöd och tillgängliganationella anslagsramar. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för skador vållade av rovdjur.
mot · GK02Jo930 · 1996-10-07 00:00:00 — Skarv - en mytomspunnenfågelSkarven finns på den så kallade röda listan över hotade ochsällsynta ryggradsdjur. Den återfinns i hotkategori 4, vilketbetyder att den klassas som hänsynskrävande. Den häckar ikolonier.Skarven lever på fisk. Två undersökningar i visar att fiskarna haren storlek av och att de dominerande arterna är abborre och mört.Ingenting talar för att närvaron av skarv långsiktigt påverkar fiskbestånden ivåra kustvatten. En trolig orsak till att skarven ökar tros vara, att antaletmindre fiskar ökar i . Skälet till detta tros vara att bliralltmer övergödd, vilket gynnar småfisken.Jakt- och skyddsjaktTrots att skarven finns på röda listan finns en allmän jakttidpå skarv till . Dessutom harlänsstyrelsen i län beviljat skyddsjakt på skarv underresten av året. För jakt i kolonier förordar man äggprickning.Avsikten med jakten är att reducera beståndet.I EG:s fågeldirektiv slås fast, att alla fågelarter liksom ägg och bon ärskyddade mot jakt, infångande och handel. För vissa arter får nationellaundantag ges, men ingen jakt får förekomma , ominte speciella problem finns, som inte kan lösas på annat sätt. Dettafågeldirektiv gäller även i efter 1 januari 1995.FörslagSkarven ökar i . Regeringen bör tillsätta enarbetsgrupp med representanter för såväl fisket somnaturvården för att tillsammans med utredahur problem med störning mellan fisket och skarven skallkunna lösas på annat sätt än genom jakt. Om gruppen finneratt skyddsjakt är nödvändig skall detaljer runt jaktenklargöras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den tillsätter en arbetsgrupp medföreträdare för såväl naturvården som fisket för att utröna hur konflikter runtskarven skall kunna lösas.
mot · GK02Jo931 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundStarttiden för morkullejakten ändrades av regeringen i maj1995 från första måndag till 21 augusti.Den gamla jakttiden innebar att man jagade morkulla underhäckningstid. Man sköt under den sena parningen;morkullan lägger en sommarkull. Övriga nordiska länder haringen motsvarande jakt. I startar jakten 20 augustioch i . , som har egenjaktlagstiftning, har dock jakt , vilket torde varaunder häckningstid.Fred i markerna undersommarenMiljöpartiet har tagit upp morkullejakten i mångasammanhang. Vi har då bland annat hänvisat till EU:sfågeldirektiv, där det slås fast att jakt inte får förekommaunder vårflytten och under häckningstid. Det viktigasteskälet har naturligtvis varit att det är både etiskt ochbiologiskt fel att jaga under häckningstid. De morkullor manskjuter är de revirhävdande hannarna, somflyger runt och letar parningsvilliga honor. Man skjuter alltsåde bästa hannarna, de som bör komma till parning. Det skullevara samma sak att skjuta tjäder och orre på spelplatsen ellerde största älgtjurarna strax före brunstperioden, inte som ,efter.Ändringen, som regeringen beslutade om, var mycket välkommen. Det hari internationella fågelskyddssammanhang varit en plump i protokollet attSverige hade kvar denna jakt under häckningstid. Morkullan har kommit attbli en symbolfråga för naturvården.EU:s fågeldirektivI inledningen till EU:s fågeldirektiv står: "De arter av vildafåglar som förekommer naturligt inom europeiska territoriumär till största delen flyttfåglar. Sådana arter utgör ett förmedlemsstaterna gemensamt arv. Ett effektivt skydd avfåglar är ett typiskt gränsöverskridande miljöproblem sommedlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för." I artikel 7punkt 4 står: "... särskilt se till att de arter på vilkajaktlagstiftning tillämpas inte jagas under uppfödningssäsongeller under häckningens olika stadier. Beträffande flyttfåglarskall medlemsstaterna särskilt se till att de arter som berörsav jaktbestämmelserna inte jagas under häckningen ellerunder återvändandet till häckningsplatserna. "de gröna anser att dessa minimiregler för fågeljakten ärnödvändiga. Det är svårt att tänka sig lägre minsta gemensamma regler än dei artikel 7 punkt 4. Tyvärr finns inga motsvarande regler i svensk lagstiftning,vilket vi anser att det bör finnas.Ingen sommarjakt!I interpellationssvar har jordbruksministern sagt attregeringen ska se om det kan finnas något kryphål i EU:sfågeldirektiv. Om något sådant var fallet vore det en skamför och vår trovärdighet skulle minska.Naturvårdsverkets jurist liksom flera av verketsfaunaexperter har protesterat mot ett sådant försök. Dennakonfikt visar att jaktfrågor hanteras på fel departement,eftersom bevarandet av den biologiska mångfalden, vilketäven borde inbegripa jakten, hanteras på Miljödepartementet.Jakt och hantering av jaktfrågor belyses i särskild motion.Miljöpartiet de gröna anser att morkullejakten inte skall flyttas tillbaka tillsommaren av skäl som anförs ovan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakttid på morkulla.
mot · GK02Ju1 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:8 Utökad användning av strafföreläggande Regeringen föreslår att åklagare skall ha möjlighet att utfärdastrafföreläggande när det gäller villkorlig dom och villkorligdom som är förenad med bötesföreläggande. Detta görs föratt spara pengar inom rättsväsendet. Undantag skall göras ide fall där den misstänkte är när brottet begicks.Detta föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Vänsterpartiet avslår regeringens förslag om att lägga besluten omstrafförelägganden på åklagaren då vi anser att rättssäkerheten blir lidandeom detta införs i lagstiftningen. Huvudmotiveringen till vårt avslag är denackdelar som förslaget medför ur rättssäkerhets- och preventionssynpunktvilket inte väger upp den ekonomiska vinst som kan uppstå.Sett ur ett samhällsperspektiv anser vi att villkorlig dom är en allvarligpåföljd. Att nu börja tillämpa ett enkelt och snabbt föreläggande för brott påfängelsenivå är helt oacceptabelt ur rättssynpunkt. Vi anser att mål på dennanivå skall handläggas av landets domstolar. Det ger den insyn som behövs,och den offentliga domstolskontrollen upprätthålls.Sett ur individens perspektiv kan ett införande av ett förenklat förfarande fånegativa följder, då denne inte inser allvaret i påföljden, och resultera i etträttsstridigt handlingssätt. Den enskilde kan välja vad som serut som den lättaste vägen ur en situation och inte förstå vidden av att få envillkorlig dom som förs in i kriminalregistret. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:8 om utökadanvändning av strafföreläggande enligt vad i motionen anförts om förslagetsnackdelar från rättssäkerhets- och preventionsynpunkt.
mot · GK02Ju10 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:26 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning tvångsmedelslag innehåller bestämmelser omstraffprocessuella tvångsmedel som innebär att den enskildesrättsliga skydd är väsentligt svagare än vad som gäller enligträttegångsbalkens regler. Lagen är av denna anledningtidsbegränsad. I propositionen redovisas på några rader attsäkerhetspolisen anser lagen vara nödvändig, att denutnyttjas och att det är av utomordentlig vikt attgiltighetstiden förlängs.Vänsterpartiet anser som tidigare att detta underlag är helt otillräckligt ochefterlyser en redovisning om i vilken utsträckning lagen använts och varförden behövs. Vi anser att det vore oansvarigt att fatta beslut på grundval av ettså ofullständigt underlag och yrkar därför avslag på propositionen. Viifrågasätter nyttan med en tvångslag eftersom insynen i hur den används ärbegränsad och utgör ett hot mot rättssäkerheten. Dessutom är riskerna förintegritetskränkningar stora.Vänsterpartiet vill att avskaffar lagen om hemlig kamera-övervakning. Vi anser att det inte finns tillräckliga skäl för att ha en såintegritetskränkande lag som denna. I propositionen, och inte hellre i denutredning som föregick att lagen infördes, fanns ingen redovisning av vilkabehov som förelåg.Regeringen har sett kameraövervakningen som analogt med telefon-avlyssningen vilket vi inte finner jämförbart. Det föreligger en avsevärdskillnad. Vid teleövervakning avlyssnas en speciell telefon som haranknytning till den misstänkte.Kameraövervakning däremot kommer att bli mindre selektiv och kankomma att störa integriteten hos många människor i den misstänktesomgivning särskilt om den riktas mot privata hem som varit skyddademot sådana intrång. Buggning är inte tillåtet i d.v.s. det är intetillåtetatt sätta upp mikrofoner för avlyssning. Övervakning med stationära ochfjärrdrivna kameror är mer jämförbart med buggning och skall därför varaförbjuden. Sätter man därtill in en kombination av åtgärder med kamera-och teleövervakning så anser vi det än mer analogt med buggning. Vi anserockså att det är dåligt utrett huruvida förslaget står i strid med våragrundlagar. ifrågasätter om förslaget överensstämmer medregeringsformen 2 kap. 6 och 12 §§ samt artikel 8 i den europeiskakonventionen till skydd för mänskliga fri- och rättigheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en redovisning som styrker behovet av 1952 årstvångsmedelslag,2. att beslutar att avslå förlängning av lagen om hemligkameraövervakning enligt vad i motionen anförts om skydd för mänskligafri- och rättigheter.