mot · GK02Jo601 · 1996-10-07 00:00:00 — Skoglig utbildning och forskning i Skogen är gröna guld. Den är ett andningshål ochen källa att hämta nya krafter ur men är också landetsviktigaste inkomstkälla, med en årlig nettointäkt på ca 70miljarder kronor.Götaland, där tillväxten är mer än , ochövriga delar av har stora förutsättningar att bli en avVästeuropas mest betydande råvarubaser för skogliga produkter. Skogenfinns, arbetskraften finns, lång tradition och stort yrkeskunnande beträffandehantering av skogen och träet finns och goda framtidsutsikter inom områdenaskog, trä och bioenergi finns. Däremot finns inte någon skoglig forskning ochhögre skogsutbildning i , trots att svarar för cirka40 % av skogsbruksvärde.Den skogliga och skogsindustriella forskningen och utbildningen är i dagnästan uteslutande förlagd till mellersta och norra . Endast någraprocent av forskningsresurserna går till Götaland.Denna obalans beträffande skoglig forskning och utbildning bidrar inte tillden optimala utveckling av skogsbruk, som närvaron avskoglig forskning och högre skoglig utbildning skulle medföra.Det faktum att såväl ägarstrukturen som vedegenskaperna är helt olika isödra och norra talar också för att den sydsvenska skogsnäringenbehöver viss egen utbildning, forskning och profil. I ärmerparten av skogsbruket småskaligt och privatägt med de särskildaförutsättningar, skötsel, lönsamhet m.m. detta innebär jämfört med bolags-skogsbruket.Vedens olika egenskaper betyder också att det sydsvenska virket ärlämpligt för andra ändamål och slutprodukter än det nordsvenska virket.I biologiskt avseende skiljer sig den sydsvenska skogen från skogen i norrbl.a. när det gäller produktionsförmåga och artrikedom. Skillnaderna har storbetydelse inte minst för möjligheten att samordna produktions- ochmiljöändamål. Skogsskadornas variation och olika utbredning kräver ocksåforskningens lokalisering till olika delar av Sverige.Flera starka skäl talar således för att en lokalisering av högreskogsutbildning och skogsforskning bör ske i södra på koppling mellan kunskap om skogsskötsel och om optimalanvändning av skogsråvaran diskuteras ofta. Det finns grundad anledning attförmoda att råvaran trä inte kommer till användning i den utsträckning somden förtjänar och att den inte får den ekonomiskt optimala användningen,detta på grund av otillräcklig forskning och utbildning.Vår svenska skog är en resurs och . Men en utvecklingsbarframtid kräver utbildning och forskning.På skogsområdet kommer att krävas ökade ekologiska kunskaper, starkaremiljöinriktning och en högre grad av förädling.Ett växande intresse för ekologiskt hållbara produkter tillsammans medökad miljömedvetenhet kommer att medföra en större efterfrågan påförädlade träprodukter. Det kommer också att medverka till att återinföra ettstörre intresse för trä i byggandet.Den begränsade utbildningen specifikt om trä i dagens högskoleutbildningmåste ökas och breddas för att stimulera denna utveckling.Vårt land borde, med våra samlade skogsresurser, kunna vara ledande iträbyggnadsteknik och användning av trä i byggande. Den obligatoriskautbildningen i trä bör utvidgas i den högre skogliga utbildningen.Den högre skogliga utbildning och den skogsforskning som vi menar måstelokaliseras till , bör bedrivas i den miljö forskningen avser. Detär inte acceptabelt att forskning om sydsvensk skog enbart sker på distans. Enskoglig fakultet bör knytas till någon av högskolorna i skogrika Småland.För att garantera hög kompetens hos dem som arbetar i skogen och inomförädlingsindustrin krävs att det kan ske en rekrytering till den högreutbildningen inom regionen och att näringen i regionen kan rekryteraarbetskraft därifrån.Möjlighet till vidareutbildning och till utbildning av icke skogsbruksaktivaskogsägare måste också erbjudas. Det är av största vikt att sådan utbildning,som blir alltmer angelägen, kan tillhandahållas inom den egna regionen.Kalmar , och tillhör de skogrikare länen ochhar långa traditioner av träbearbetning i olika former, från slöjdalster,sågverk, husfabriker m.m. till världens mest miljövänliga massafabrik iMönsterås.Smålandslänen har också växande högskolor som bl.a. utbildar ingenjörer,tekniker och ekonomer. Dessutom finns en erkänt kvalificerad miljö-utbildning. I ovan nämnda studiesociala miljö passar även skoglig utbildningoch forskning in.En massiv, samordnad utvecklingsinsats bör sättas in i hela kedjan frånskogsskötsel till marknadsföring och hantering av träprodukter. Användningav träfiberbaserade varor i konkurrens med andra material är också en viktigaspekt att beakta i en allt hårdare internationell konkurrens. Det är viktigtattträ och träfiberbaserade produkter utvecklas och marknadsförs effektivt.Därför bör nuvarande brist på högre skoglig utbildning och forskning i södraSverige åtgärdas. Regeringen bör utreda förutsättningarna för dettasamt återkomma med förslag. En integrering av skogsvetenskaplig ochteknisk utbildning och forskning bör där komma till stånd, för skogens,näringens, regionens och landets utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skoglig utbildning och forskning i .