mot · GK02Fö59 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:11 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred Ett grönt samhälle förminskad sårbarhetDet säkerhetspolitiska begreppet har vidgats från att omfattaenbart traditionella militära hot, till att omfatta även andrahot som t.ex. sårbarhet i samhället, resursutarmning ochmiljöförstöring, ekonomisk fattigdom och sociala klyftor.Det vidgade säkerhetspolitiska begreppet innehåller såledesfaktorer som redan i fredstid skapar instabilitet i samhället,och som är en grogrund för konflikter såväl inom som mellanstater.Försvarsberedningen anförde i rapporten (Ds 1996:51) att världen har krympt "genom global-isering av handel och samfärdsmedel, omfattande migration, fortgåendemiljöförstöring etc. som skapar ett ömsesidigt beroende och en störresårbarhet. Bestående aktualitet har också problemen kring brist på livsmedeloch färskvatten samt till exempel de kärnkrafts- och kärnvapenrelaterademiljöhoten på ." Försvarsberedningen konstaterade också att"intressen främjas av ett brett fält av åtgärder och insatser förfredligsamlevnad, demokratisering och en hållbar utveckling i vår omvärld".Från ord till handlingNu gäller det att ta konsekvenserna av den vidgade hotbildenså att de beslut som fattas på olika nivåer, ,regional och av regering och riksdag, medför ansvarstagandeför att investeringar som görs inte ökar sårbarhet, förstärkerklyftorna eller på annat sätt i realiteten ökar hoten ochminskar flexibiliteten i ett levande och dynamiskt samhälle.Enligt mening är de viktigaste stegen som vi gemensamt skallta mot ett robust och ekologiskt hållbart samhälle bl.a. decentralisering förminskad sårbarhet och högre självtillit, krafttag mot miljöförstöring genomskärpt lagstiftning, ekonomiska styrmedel samt ökad medvetenhet ochkunskap hos befolkning och beslutsfattare. En ökad medvetenhet och kunskapleder till attitydförändring som i sin tur gör att människor tar ansvar förutvecklingen.Ett robust samhälle med en hög självförsörjningsgrad av basförnödenheteroch låg sårbarhet, med människor som har en bra kunskap om hur man klararkriser och civilmotstånd, utgör ett avgörande komplement till detmilitära försvaret . Men det är framför allt en viktig komponent föratt växla ut det militära försvaret mot ett starkt civilt försvar - detvillsäga ett försvar som vi har glädje och nytta av även i fredstid.Regeringen står inför ett viktigt vägval att nå minskad sårbarhet när detgäller energisystem och avveckling av kärnkraften. Det är ett avgörande stegför att minska sårbarheten i samhället. bör ställa om till ettekologiskt hållbart och småskaligt energisystem!Bättre tänka föreForskare, politiker och beslutsfattare på olika nivåer kanproducera många och vackra ord i tal och skrift om detsårbara samhället. Vi lär inte åtgärda fler hot och risker jumer det diskuteras, utan snarare tvärt om. Om vi inte tarkrafttag för att på ett effektivt sätt påverka utvecklingen kanvi fortsätta i all oändlighet med att konstatera att samhälletblir mer och mer komplext, storskaligt och miljövidrigt.Innan investeringar i strukturer genomförs måste ett sårbarhetsperspektivläggas.De åtgärder för att minska sårbarheten och miljöpåverkan som man kangöra redan på planerings- och genomförandestadiet av olika projekt blirframför allt bättre, men också billigare.Väga insatser mot varandraI försvarsberedningens rapport (Ds 1995:51) finns en central mening.Beredningen skriver: "Efter bedömningen av den samladebilden av militära och icke-militära hot, skall totalförsvaretsnärmare uppgifter och anslag prövas gentemot insatser försäkerhet på andra samhällsområden, så att den samladepositiva effekten blir den största möjliga. Därvid måste ocksåen avvägning ske såväl mellan det militära och det civilaförsvaret som inom respektive del. "de gröna anser att det är självklart att uppgifter och anslag tilltotalförsvaret skall vägas mot insatser inom andra samhällsområden, så attden samlade positiva effekten blir den största möjliga. Detta är viktigt införnästa försvarsbeslut, inte minst med tanke på sårbarheten i samhället. Det ärinte lätt för militären att försvara dem som lever i det sårbara samhälle vilever i. Frågan är då om vi skall lägga pengar på att bygga ett robustsamhälle, istället för att t.ex. investera i delserie tre av ?Miljöpartiets svar är klart och entydigt: Självklart skall pengarna satsas därdebäst behövs och där de bäst kommer samhället till nytta!Vad är sårbarhet? "Det mest obegripliga med universum är att det går attbegripa." system är mer än summan av delarna.Strukturen, komplexiteten och organisationen är själva bärareav egenskaper. De sammansatta systemen bildar detpostindustriella samhället. Men vad är egentligen sårbarhet?Det finns flera goda formella definitioner av begreppet sårbarhet, men detväsentliga är att vi som diskuterar frågor om sårbarhet har en klar föreställ-ning om vad sårbarhetsbegreppet innebär och medför, och att vi dessutomklart redovisar denna föreställning. Tyvärr saknas en sådan redovisning ipropositionen.Miljöpartiet anser att sårbarhet är ett symptom på fundamentala problem isamhällsutvecklingen. Liksom symptom i medicinska sammanhang kan deantingen lösas genom att behandla anledningen till symptomen ("roten till detonda") eller enbart själva symptomen. Det är ett faktum att vi i dagenssamhälle inte har nått längre än till att sätta plåster på själva symptomen. Vilever i ett samhälle som överlever med konstgjord andning, när vi i självaverket borde genomgå en lungtransplantation. Ett exempel på detta är att detfinns tillräckliga "bevis" på att utvecklingen i och i världen inte ärhållbar, rapporter produceras i en ständigt flödande ström, arbetsgruppertillsätts och löften om att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle ställs ut.Ändå rullar utvecklingen på i samma traditionella riktning.Det är inte många politiker och beslutsfattare som motsätter sig målet omdet uthålliga samhället. I alla fall definitionsmässigt. Innehållsmässigt,förmodligen inte. Vi kan ändå enas om målet eftersom det är luddigt och ickeformulerat. Det i sin tur beror på att det knappast är någon som kan föreställasig vilka fundamentala förändringar av människans kunskaper, attityder, ochdärigenom agerande som skulle krävas för att ett uthålligt samhälle skullevara möjligt i realiteten.Okalkylerade riskerMiljöpartiet anser att sårbarhetsbegreppet på ett mycketgrundläggande plan är kopplat till begreppen risk ochrisktagande. Samhällets sårbarhet har oftast ökat genom att viunderlåtit att analysera konsekvenserna av olikaverksamheter. Vi har helt enkelt tagit okalkylerade risker.Utvecklingen av den svenska kärnkraften är ett exempel.Efterkrigstidens såg stora möjligheter till ekonomisktillväxt genom billig energi. Att denna form avenergiförsörjning var farlig visste man, men man underlät attväga in riskerna för hälsa och miljö i den totala bilden.Sårbarheten ökade väsentligt, och det var först i sambandmed reaktorolyckorna i och Tjernobyl somvärldens kärnkraftsländer på allvar insåg hur sårbara de var.Den kanske viktigaste insikten för att förstå samhällets sårbarhetsproblemär att inse kopplingen centralism och storskaliga system å ena sidan ochsårbarhet å andra. Detta är en koppling som allmänt erkänns i ord, men deflesta beslut och samhällsutvecklingen i allmänhet går i rakt motsatt riktning.Det saknas effektiva instrument för att kontinuerligt belysa detsårbarhetsproblem som växer i takt med samhällets centralisering.Sårbarhetsfrågorna kommer upp - som i detta sammanhang - iskeden då vi endast kan konstatera fakta. De lösningar som då kan uppbådashar karaktären av plåster på magsår, och det är också det som regeringensproposition ger uttryck för.Hot- och riskutredningenHot- och riskutredningen har i en utredning behandlatsårbarheten i samhället genom att studera påfrestningar ochrisker i det fredstida samhället och vissa frågor inom total-försvarets civila del. Utredningens huvudbetänkande kom ijanuari 1995.Enligt mening gjorde utredningen ett viktigt arbete för att fåigång debatten om sårbarheten i samhället.Vad föreslår regeringen?Det enda förslaget som regeringen i propositionen vill attriksdagen skall godkänna är att "åtgärder skall vidtas för attminska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningarpå samhället i fred" och att om en sådan svår påfrestningskulle inträffa "skall människornas liv, personliga säkerhetoch hälsa tryggas samt skador på miljö och egendom hindraseller begränsas".Det torde vara svårt att inte hålla med regeringen om detta! Men det krävskonkreta beslut, inte bara vackert prat i allmänna ordalag.Enligt regeringen är det nödvändigt att närmare precisera vilka slag avsvåra påfrestningar i fred som det skall finnas en särskilt hög beredskap mot,ange vilken ambition som bör gälla för denna beredskap samt tillförsäkra atten sådan beredskap kan uppnås och upprätthållas.De svåra påfrestningar som regeringen anser att det bör finnas en särskiltgod beredskap mot är:- Nedfall av radioaktiva ämnen,-- svåra störningar i viktiga infrastruktursystem (elförsörjning, telekom-munikationer, hälso- och sjukvårdens el- och vattenförsörjning, radio ochTV samt försörjning med vatten),-- översvämningar och dammbrott,-- massflykt av asyl- och hjälpsökande till ,-- allvarlig smitta,-- terrorism,-- kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjöss m.m. och-- störningar av samhällsviktiga datasystem.-Förebyggande åtgärderEnligt mening räcker det inte med en högberedskap "om det händer". Det bör också upprättas en listaöver de förebyggande åtgärder som skall prioriteras.- Planlagstiftningen bör utvecklas så att sårbarhetsanalyser i högreutsträckning ingår i den kommunala planeringen,-- behovet av en "sårbarhetsdelegation" måste övervägas. Denna delegationska utgöra ett från övriga myndigheter fristående remissorgan somkontinuerligt utvärderar olika förslag på ett brett spektrum avsamhällsområden. Sårbarhetsdelegationen bör ha en övervägande icke-militär och allsidig kompetens som täcker alla de påfrestningar som räknasupp i propositionen (t.ex. miljökompetens, medicinsk kompetens,toxikologisk kompentens),-- decentralisering på olika nivåer skall genomföras för att minska sårbar-heten,-- sårbarhetsaspekter skall lyftas in vid beslut på olika nivåer,-- motverka miljöförstöring och resursutarmning,-- omställning till ekologiskt hållbart och småskaligt energisystem,-- internationellt samarbete samt-- aktivt arbete gentemot ungdomar för att öka medvetandet om sårbarheten isamhället och vad man kan göra åt det.-MassflyktEnligt uppfattning bör massflykt av asyl- ochhjälpsökande till inte betraktas som en svårpåfrestning som det bör finnas "en särskilt god beredskapmot". En katastrofsituation av något slag som skulle få tillföljd att människor sökte skydd eller asyl i skullenaturligtvis vara en påfrestning på de myndigheter somprimärt har att handskas med situationen, men inte ett hoteller risk för samhället. Det är en viktig skillnad!Spridning av radioaktiva ämnenVad gäller nedfall av radioaktiva ämnen bör det vidgas till attgälla "spridning av radioaktiva ämnen", eftersom det intebara är risk för radioaktiva utsläpp i luft (som i sin turpåverkar vatten och land), utan också de aktuella oroshärdar iform av kärnavfall som ligger och läcker till hav och land ivårt närområde. Radioaktiv strålning utgör ett av de störstahoten mot livsförutsättningarna på . Människan ochandra livsformer har genom årmiljonerna anpassat sig tillradioaktiviteten som finns genom bakgrundsstrålningen. Tillbakgrundsstrålningen kommer den aktivitet som människansjälv framkallar på grund av hanteringen av kärnvapen ochkärnkraft. som den "nya bakgrundsstrålningen"ökar finns hotet av en akut olycka i en kärnreaktor så längesom kärnkraften består. Försvarsberedningen har i rapporten(Ds1996:51) skrivit att "Andra riskmoment med potentielltmycket svåra konsekvenser för människor och miljö ryms ibland annat olyckor i och attentat mot kemiska industriereller kärnkraftsverk".Försvarsberedningen har också i rapporten pekat ut drift och förekomst avkärnkraftverk som ett säkerhetspolitiskt hot, både med tanke på miljö ochsårbarhet.Radioaktivt material sprids snabbt med vindar och vatten i naturen ochförblir i ekosystemen . Celler i människa, djur ochväxter är anpassade till de livsförutsättningar som funnits i årmiljoner, närförändringar sker snabbt skadas våra celler, vilket i sin tur innebär att våramöjligheter att överleva på planeten minskar.Försvarsberedningen konstaterade vidare i rapporten att "På Nordkalottenfinns sannolikt världens största ansamling av kärnvapen, uttjänta kärnkrafts-reaktorer och annat nukleärt avfall tillsammans med stora lager av kärnvapen-materiel som sammantaget utgör en betydande miljörisk, inte bara regionaltutan även globalt". Vidare anför försvarsberedningen att "De potentiellamiljöproblemen i vårt närområde till följd av förekomsten av och bristandekontroll över avfall från kärnvapenhantering och kärnkraftsverksamhet ärmycket stora".Vi känner alla till atomubåtar som ligger och läcker radioaktivitet i Ishavet.En annan aktuell kärnavfallsrelaterad fråga är de planer som () har på en utökad hantering av radioaktivtavfall med ökade radioaktiva utsläpp som följd vid Dounreay på den skotskanordkusten.Utökningen kan bl.a. ske med avfall från . Transporterna måsteske med fartyg antingen via eller . En olycka i eller //skulledirekt utgöra hot mot svenskt kustvatten och den svenska kusten. Därför ärdet viktigt, inte minst för folket utmed den svenska , attregeringen klart markerar att vi inte över huvud accepterar några utsläpp frånverksamheten vid upparbetningsanläggningen i (detta gäller förståsäven ). Just denna fråga tas upp i motion 1996/97:331 av Per ().Enligt mening är den bästa åtgärden mot spridning avradioaktiva ämnen att ställa om energisystemet till ett ekologiskt hållbart ochsmåskaligt energisystem, både ur miljö- säkerhetssynpunkt. Miljöpartietanser dessutom att kärnkraftsindustrin själv, som alla andra, skall betala sinaberedskapskostnader. Kostnaderna för bl.a. strålningsmätning och utrustningskall därför inte belasta , utan kärnkraftsindustrin.Kemikalieolyckor och utsläpp avfarliga ämnen till sjössI propositionen lämnar regerigen en redogörelse förnuvarande läge. Några förslag till åtgärder lämnas inte.Miljöpartiet har vid ett flertal tillfällen påtalat att det snarastbör vidtas åtgärder för att effektivisera det rättsligaförfarandet när det gäller att beivra oljeutsläpp i bl.a.Östersjön. Vi kan tyvärr konstatera att oljeutsläppen isvenska farvatten ökat och att havsmiljönblivit allt sämre.Regeringen nämner heller inte med ett ord i propositionen de fråge-ställningar och problem som aktualiserades i samband med regeringensproposition /96:140 Havsrättskonventionen och tillämpningsavtalet.Riksdagen antog våren 1996.Havsrättskonventionen erbjuder ett i det närmaste heltäckande regelverk förhavens fredliga utnyttjande och inkluderar samtliga områden, havs-botten och i viss mån även luftrummet över havsområdet. Konventioneninnehåller också ett omfattande regelverk med förpliktande bestämmelser tillskydd för den miljön. Reglerna inbegriper alla slags föroreningar frånfartyg, från landbaserad verksamhet, genom dumpning samt genom verksam-het på havsbotten.Miljöpartiet de gröna var det enda parti i som väckte en motionmed anledning av regeringens proposition 1995/96:140 Havsrättskon-ventionen, som behandlades av utrikesutskottet. I motionen uppmärksam-mades bl.a. den konsekvens att genom sitt konventionsåtagandeförlorar domsrätten över vissa brott begångna utanför territorium avutländska fartyg.Enligt den s.k. begränsningslagen gäller bestämmelser som begränsarsvensk lags tillämplighet i fråga om vissa miljöbrott när dessa begås påutländska fartyg utanför svenskt inre vatten, d.v.s. i territorialhaveller bortom detta. För sådana brott skall inte vid svensk domstol få dömastill strängare straff än böter, om det inte är fråga om en allvarlig ochuppsåtliggärning som avser förorening i territorialhavet.Miljöpartiet föreslår att skall undersöka olikamöjligheter på det straffrättsliga området för att komma till rätta medföroreningen av den miljön. Såvitt kan förstås så har utredningen intefått några sådana direktiv från regeringen. Vi föreslår därför att regeringenomgående beslutar om utvidgade direktiv i det pågående utredningsarbetet.Miljöpartiet anser vidare att regeringen måste se över ifrågavarande regler i10 kapitlet vattenföroreningslagen. Vi menar att kravet vad gäller uppsåtligthandlande från ett fartyg som släpper ut olja i inom Sveriges sjöterritoriumoch ekonomiska zon samt utanför dessa vattenområdenmåste ändras på så sätt att det räcker att man kan visa att oljeutsläpp harskett.Vi föreslår att regeringen i samband härmed ser över ansvarsbestäm-melserna i vattenföroreningslagen när det gäller brott mot 10 kapitlet. Detmåste står klart att det yttersta ansvaret för ett fartygs drift är ägaren(rederiet). Inte endast befälhavaren skall kunna dömas till ansvar för brottmot t.ex. 10 kap. 2 § vattenföroreningslagen utan även ägaren till fartyget. Ettrederi skall inte kunna komma undan endast med en vattenföroreningsavgift.Slutligen anser vi att regeringen måste se över de bevissvårigheter somföreligger vid oljeutsläpp. När kustbevakning eller annan myndighetupptäcker ett oljeutsläpp måste det finnas möjligheter till att ta upp bevisningsom håller i rätten. Det skall inte vara så som det är att ett fartygmåstetas på bar gärning för att kunna åtalas. måste härvid halångt gående befogenheter till tvångsingripanden såsom bordning ochhusrannsakan samt möjligheter att beordra ett fartyg till svensk hamn förprovtagning m.m. Detta gäller utländska fartyg som undantas avsvenska bestämmelser och särbehandlas jämfört med svenska fartyg.Regeringen bör uppmärksammas om problematiken kring bestämmelsernaom husrannsakan och de begränsade möjligheterna att företa en sådan påutländska fartyg. diskuterar oljeutsläppen i en särskild motiontillriksdagen av () m.fl. där också hemställanspunkter tasupp.Samhällets instrumentEtt viktigt instrument samhället har för att "bygga in"robusthet, stabilitet och långsiktighet är plan- och bygglagen.Planlagstiftningen ger stöd för förebyggande insatser somsyftar till att minska riskerna i samhället, men enligtMiljöpartiets mening bör en översyn göras av plan- ochbygglagen i syfte att stärka sårbarhetsaspekterna i den.ForskningRegeringen föreslår att en särskild arbetsgrupp inrättas församverkan kring forskning angående nya hot och risker. Idenna arbetsgrupp bör det enligt regeringen ingårepresentanter för de funktionsansvariga myndigheternainom det civila försvaret, Försvarsmakten, blivandeFörsvarshögskolan, , m.fl. Enligt mening börForskningsgruppen för miljöstrategiska studier (fms) knytastill arbetsgruppen.Enligt regeringen skall denna arbetsgrupp vara ett forum för diskussion ochvägledning. Syftet skall vara att initiera gemensamma forskningssatsningarsamt åstadkomma förbättrad samverkan inom forskning om nya hot ochrisker.Miljöpartiet anser att idén om en arbetsgrupp för samverkan kringforskning om nya hot och risker är bra, men uppdraget liksom problemet ärenligt vår mening inte tillräckligt preciserat. Regeringen lämnar ipropositionen frågan öppen om vilka kriterier som skall avgöra om en vissföreteelse är en risk eller ett hot, och som arbetsgruppen bör analysera ochvärdera. Enligt mening skall arbetsgruppen utgå från hot ochrisker i ett globalt perspektiv, genom de utvecklingstendenser som sker bl.a.på miljöområdet, för att successivt snäva in till att behandla hot och riskersom primärt är potentiella eller reella i . Enligt åsiktskall inga områden undantas från analys, varje försök till att risker inomnågot ansvarsområde negligeras eller undanhålls skall motarbetas avarbetsgruppen.KonsekvensanalyserRegeringen anför i propositionen att det är angeläget attforskningsverksamhet som syftar till en ökad säkerhet och ettbättre skydd inför fredstida hot och risker ökar och attresultatet av sådan forskning kan nyttiggöras. Här villMiljöpartiet än en gång betona vikten av det förebyggandearbetet. Verksamheten får inte koncentreras till att handla omskydd för de hot som dyker upp, utan mer att föregripa hotoch risker genom att lägga tyngdpunkten på insatser för attmotverka att hoten uppstår.Miljöpartiet anser mot bakgrund av detta att arbetsgruppen skall arbeta medatt utveckla frågan om konsekvensanalyser vid olika beslut som tas och sompåverkar sårbarheten både på kort och lång skall enligt regeringen ges i uppgift att inrättaett s.k. nätverk för samordning på forskarnivå. Ett ramprogram för forskningoch utveckling inom riskanalysområdet skall utvecklas. Kärnkraftsinspek-tionen har i ett remissvar till regeringen ansett att kärnenergisektorn inte börinordnas i ett sådant ramprogram, då det redan finns nationella och inter-nationella samverkansformer. anser att Kärnkraftsinspektionenbör vara med i detta nätverk, inte minst med tanke på att Försvarsberedningenkonstaterade följande i rapporten (Ds 1996:51):Andra riskmoment med potentiellt mycket svåra konsekvenser för människoroch miljö ryms i bland annat olyckor i och attentat mot kemiska industriereller kärnkraftsverk.Transport av farligt godsRegeringen anför i propositionen att man anser att frågan ommyndighetsansvaret för transport av farligt gods bör beredasytterligare. Denna uppfattning delar inte , fråganhar stötts och blötts så länge att det nu är dags att sätta nedfoten och ge myndighetsansvaret till bör naturligtvis samarbeta med bl.a.Sjöfartsinspektionen med att t.ex. lägga upp riktlinjer förtransporter av farligt gods till sjöss.Regeringen anför i propositionen att modifieringar i räddningstjänstlagensom föreslås i översynen av inriktningen av det svenska oljeskyddetskall övervägas. anser att nu skall slå fast atträddningslagen bör ses över av en parlamentarisk utredning. I dettasammanhang anser vi också att en utvärdering av Rådet för räddningstjänst,som inrättades , bör genomföras.Ett stort problem med farliga transporter på väg är att tyngre fordon inomåkerinäringen slits väldigt hårt. Av ekonomiska skäl är investeringsnivån inya fordon dessutom ganska låg, vilket innebär att de tunga fordonen inomåkerinäringen utgör en ganska så gammal fordonspark i jämförelse medpersonbilarna. Anmärkningsfrekvensen för tunga fordon vid de obligatoriskafordonsbesiktningskontrollerna är dessutom mycket hög. offentlig-gjordes statistik som visade att kring av de tunga fordonen hadeanmärkningar på bromsarna! Situationen har förbättrats något.Bromskontroller utförs regelmässigt vid varje obligatoriskt besiktnings-tillfälle som inträffar en gång . Däremellan erbjuder AktiebolagetSvensk frivilliga bromskontroller i intervall om sex månader.Denna kontroll är dock avgiftsbelagd utöver den vanliga besiktningsavgiften.De fordon som genomgår denna besiktning får rätten att bära en särskild skyltdär senaste bromskontrollstillfälle anges.Många tunga fordon genomgår denna kontroll. Flera kommuner ochlandsting kräver dessutom att skolskjutsar och bussar inom länstrafiken skaha genomgått denna extra kontroll för att överhuvudtaget få köra på derasuppdrag.Eftersom väl fungerande bromsar har en mycket stor betydelse förtrafiksäkerheten så borde halvårs bromskontroller vara obligatoriska för tungafordon som ska utföra särskilt känsliga frakter. För skolskjutsar bör dennakontroll vara obligatorisk, likaså för de fordon som ska frakta miljöfarligtgods. Man bör även överväga om denna kontroll inte borde bliobligatorisk för alla tunga fordon om anmärkningsfrekvensen på just bromsarinte sjunker kraftigt. bör ges i uppdrag att nogsamt bevakautvecklingen och komma med förslag angående bromskontroller på tungafordon.När det gäller transporter av farligt gods generellt är det viktigt med inter-nationellt samarbete. vill även peka på säkerhetsproblem isamband med omlastning av gods, där en bättre översyn krävs. Ansvars-frågorna måste också lösas.