mot · GK02Ju202 · 1996-10-07 00:00:00 — Rättssamhället är inte och får inte heller bli bara en statligeller angelägenhet. Det måste bygga på allasansvar. Först då blir det vårt rättssamhälle. Det betydersjälvklart inte att allmänheten skall "ta lagen i egna händer".Avgörande är att polisen i större utsträckning samverkarmed medborgarna, dels i polisiära, dels i civila former.Det tredje nätverketVälfärdsfrågorna går ofta hand i hand med rättsfrågorna.Medborgarna uppfattar det goda samhället, inte bara som ettvälfärdssamhälle, utan också som ett fungeranderättssamhälle. Ansvaret för rättssamhället är inte enbart enstatlig eller angelägenhet utan ligger i allamedborgares händer.En folkrörelse som mobiliserar frivilliga krafter skulle kunna fungera somett "tredje nätverk" vid sidan av välfärdsstaten och familjen. Förutom att ökadet sociala ansvarstagandet skulle rörelsen bidra till att minskabrottsligheten.Det finns alltfler modeller av ideellt rättsarbete med varierande namn somföräldra- eller nattvandringar, kvinnojourer och brottsofferjourer, jourhavandemedmänniska eller kompis, , Non fighting generation,övervakarföreningar etc. etc.Ideellt rättsarbeteFrivilliga insatser finns i många olika former men kanindelas i fyra huvudgrupper efter sin verksamhetsinriktning.Med brottsförebyggande inriktning finns två alternativa modeller, delsrörliga grupper för att lugna presumtiva våldsbrottslingar främst ungdomar icentrum och på festplatser, dels stationära grupper av exempelvis grannarsom i solidaritetens tecken slutit sig samman för att värna om främstegendom inom sitt villaområde.Arbete med brottsofferhjälpande inriktning började med kvinnojourer somgenom ideella krafter kunde erbjuda hjälp och stöd till främst misshandladekvinnor som välfärdsstaten ofta inte kunde av ekonomiska skäl men också pågrund av insatsernas karaktär. Som en fortsättning men enbreddning av stödverksamheten till brottsoffer kan man se de ideellabrottsofferjourerna som ger hjälp till alla brottsofferkategorier.Insatser med brottsuppklarande inriktning måste stimuleras för att ökaupptäcktsrisken. Främst gäller det att stärka allmänhetens benägenhet attanmäla brott och vittna inför domstol.Verksamhet med brottslingsrehabiliterande inriktning sker främst inomden s.k. frivården som då ofta utnyttjar frivilligkrafter som övervakare. Dettakan gälla övervakning av personer som är villkorligt frigivna eller dömda tillskyddstillsyn. Men i takt med införandet av nya påföljdsformer t.ex.samhällstjänst och elektronisk övervakning krävs nya insatser irehabiliteringsarbetet. Allt för att förbättra brottslingens återanpassning isamhället.Egentligen är det så att alla dessa verksamheter hänger ihop och attgränserna dem emellan är flytande. Ett framgångsrikt brottsförebyggandearbete leder ju till ett minskande antal brottsoffer som behöver hjälp. Vidarekan givetvis drabbade brottsoffer ge värdefulla tips till en förbättradbrottsförebyggande verksamhet. Av grundläggande betydelse är naturligtvisen ökad brottsuppklaring som i sin tur rimligen leder till färre brott ochdärmed färre brottsoffer. Dessutom minskar en väl fungeranderehabiliteringsverksamhet för brottslingar - som kan innefatta en konfronta-tion med brottsoffret - risken för återfall i brottslighet.Polisiärt samarbeteEtt ideellt rättsarbete kan också ske i mera polisiära former.Polisen spelar en nyckelroll för vår rättstrygghet, men depolisiära möjligheterna är som bekant begränsade. Såvälsamhällets ekonomiska resurser som polisens personellaresurser är otillräckliga.För att stärka samverkan mellan folket och polisen bör nya vägar prövas.Ett exempel är att ge beredskapspolisen ett breddat verksamhetsområdegenom en mindre lagändring. Beredskapspoliser finns redan och har fåttsärskild utbildning inom ramen för civilförsvarsplikten. De skulle kunnautnyttjas antingen för särskild beredskapsuppgift eller under polisiär ledning ipolisdistrikt som "drabbats" av utkommendering av ordinarie polis.En annan modell är att utnyttja vad man skulle kunna kalla värnpliktspolis.Lämpliga ungdomar kunde helt eller delvis få fullgöra sin värnplikts-tjänstgöring inom polisväsendet. Dessa värnpliktiga skulle säkert också blivärdefulla "rättsdiplomater" bland sina jämnåriga kamrater.På sikt bör man inrätta en ny poliskategori lämpligen kallad reservpolis, ditalla intresserade medborgare kan söka. Uppdraget går ut på att bevaka ochdirigera trafik samt att hjälpa polisen på lämpligt sätt. Dessutom kan dessapersoner dra igång olika ideella initiativ i rättssamhället såsomgrannsamverkan mot brott.Genom ett bättre utnyttjande av beredskapspolis och värnpliktspolis samttillskapandet av reservpolis breddas det medborgerliga ansvaret förrättssamhället.Viktigt lekmannainflytandeLekmannainflytandet är en viktig rättssäkerhetsgaranti ochfinns inom de flesta sektorer inom rättsväsendet, såsomdomstolarna, polisen och kronofogden samt ävenskattemyndigheterna.Däremot får lekmannainflytandet inom åklagarväsendet anses otillräckligt.Med tanke på åklagarnas nyckelroll i brottmål, bör medborgarna få bättreinblick i deras arbete. Detta inflytande måste åtminstone motsvara övrigasektorer inom rättsområdet. Därför bör deras inflytande ökas på regional nivå.Rådgivande nämnder bör inrättas vid de regionala åklagarmyndigheternaefter samma modell som nämnden hos Riksåklagaren. Nämnderna skulle iförsta hand inrikta sig på information och uppföljning av målbalanser,ungdomsmål, avskrivna mål och praxis för anhållande och husrannsakan vidsamtliga myndigheter inom regionen. Nämnderna ska självklart inte fattabeslut i enskilda ärenden.Nödvändig satsningMot denna bakgrund föreligger starka motiv för ett närmaresamarbete i organiserade former för det ideella rättsarbetet.Det skulle i hög grad stärka en effektiv och framgångsrikverksamhet över hela landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgerligt rättsansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskapspoliser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reservpoliser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värnpliktspoliser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lekmannainflytande inom åklagarväsendet.