mot · GK02N225 · 1996-10-07 00:00:00 — En enig riksdag beslöt (1994/95:NU18) attden maringeologiska verksamheten var av sådan betydelseatt en nedläggning inte kunde komma ifråga. Därför skulle10 tas ur Energiteknikfondens inneståendemedel hos och tillföras SGU för dennaverksamhet. Regeringen föreslog och beslutade atti tilläggsbudgeten säkra finansieringen för den resterandedelen av det förlängda budgetåret. Regeringen skulle också ibudgetproposition återkomma med förslag somsäkerställde den maringeologiska verksamheten på sikt.Enligt skulle regeringen också undersöka om ensamfinansiering av verksamheten kunde ske mellan berördadepartement.I årets budgetproposition konstaterar regeringen att någon samfinansieringför 1997 inte varit möjlig att uppnå. Påståendet underbyggs inte med någrafakta.Det måste anses mycket uppseendeväckande att regeringen på detta sättsätter sig över uttryckliga beställning, särskilt som man tidigareunder en följd av år eftertryckligt fått besked om att anser att dettaär en högt prioriterad verksamhet.Regeringens agerande skulle kunna ursäktas om den maringeologiskakarteringen kunde betraktas som relativt vältäckande. Detta är dock intefallet. Av det svenska kontinentalsockelområdet har under-sökts med avseende på bottenbeskaffenhet. Återstoden, eller ,utgör de sista "vita fläckarna" på den svenska kartan. Förutom den svenskadelen av , , sydkusten, norra ochStockholms södra skärgårdshav som fram undersökts ochkartlagts av SGU är kunskapen om bottnarnas beskaffenhet mycketbegränsad. Den maringeologiska kartan ger svar på frågor inte bara om degeologiska utan även de bottendynamiska förhållandena, vissa industri-mineraltillgångar, möjligheter till recipientutnyttjande och miljöövervakning.Undersökning av sedimenten i den miljön har utvecklats till ett av deviktigaste verktygen för miljökontroll. Kartan utgör också ett väsentligtunderlag för biologiska inventeringar, vattenbruk, fiskerinäring, försvaret,kabelförläggning m.m.Sverige har ratificerat flera konventioner som berör miljön i havet. Ienlighet med dessa skall varje stat ha kunskap om sin ekonomiska zon ochkunna bedriva en effektiv miljökontroll. Detta förutsätter i sin tur atthavsbottnarna blir undersökta och kartlagda. Annars finns det stor risk för attkommande beslut om åtgärder i havsmiljön måste tas på bristfälligtunderlagsmaterial. Kostnaderna för karteringen är mycket små i jämförelsemed de pengar bl.a. satsar på hotade miljö.Sverige är den största strandstaten i och ansvarar för cirka 40procent av areal. Därmed har vi också det enskilt störstaansvaret för miljö och resurser. statsminister villi många sammanhang framstå som drivande i Östersjöfrågor och Sverigeagerar för att stödja de östeuropeiska länderna i olika miljösammanhang.Detta förutsätter kunskapsinhämtande och undersökningskapacitet.Regeringen har utlovat en miljardsatsning på . Hur man kan gedetta löfte som man inte anser sig ha råd med att driva enmaringeologisk verksamhet som bara tar i det perspektivet försumbara 13miljoner kronor i anspråk är häpnadsväckande. trovärdighet,inte bara bland länderna kring , riskeras att undermineras av dettahandlande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållandet av den maringeologiska verksamheten.