mot · GJ02Fi116 · 1996-06-19 00:00:00 — Däremot skulle förslaget kunna ha haft enstarkare miljöprofil och ha varit helt finansierat inom systemet.Vad gäller säkerhetsaspekten på nya bilar är det förvisso sant att nya bilarofta är mer säkra än gamla. Den allra bästa reformen för en säkraretrafikmiljö är dock inte nya bilar utan sänkt hastighet. Vi vill gärna attregeringen tar till sig den forskning och övrig expertis som pekar på justhastighetsbegränsningar som en del i trafiksäkerhet och miljöförbättring dådetta går hand i hand.Program för samarbetet ochutveckling inom ÖstersjöregionenVänsterpartiet är positiv till regeringens förslag om ettprogram för utökat Östersjösamarbete. Det stämmer välöverens med vad vi har motionerat om. Densammanlagda volymen av stödet till investeringsmedel tillutvecklingen i och mellan Östersjöstaterna och närligganderegioner har varit föremål för regeringens spariver.Den föreslagna höjningen på ska ses mot bakgrund av att kostnaden förrestaurering av beräknas till minst 150 miljarderkronor. Även har en stor skuld i tillstånd,eftersom vi är det land som har längst Östersjökust, och vihar stått för en stor del av utsläppen frånindustri-, jordbruks- och trafiksektorerna.Regeringens förslag att inrätta ett Östersjöråd i Statsrådsberedningen är ettsteg i rätt riktning. Det bör dock klargöras vad detta råd ska göra - inte minsti förhållande till . Är det enbart en grupp som skasamordna regeringens interna arbete, är det ingen fråga för . Omverksamhet och operativa beslut ska flyttas från bör deti så fall klargöras. Vi tror att fackdepartementet sköter anslagsfördelningenmer effektivt. I den senaste statsbudgeten samlades samordningsansvaret föröstbiståndet till . Den ordningen bör inte ändras utanutvärdering.Vänsterpartiet återkommer om östbiståndets volym och fördelning isamband med budgetbehandlingen. Vi utgår från att den osäkerhet, ochryckighet, som varit upphör då det försenat projektering avinvesteringar och varit ett hinder för olika projekt. Vi förutsätter att en delavde medel som anslås kan användas av bl.a. de kommuner som redanpåbörjat givande samarbete med vänorter, företag och organisationer i våraöstra grannländer.Vänsterpartiet ser följaktligen positivt på att en fond för Östersjöregionenskapas. Satsningen sägs i propositionen främja marknaden runt Östersjönmen också mål som ekologisk uthållighet, kunskapsutbyte, kulturellförståelse och öppenhet. Vi vill emellertid påpeka att miljö intekan ses skilt ifrån verksamheter och miljöåtgärder som vidtas påNordkalotten och i . Ett stort radioaktivt utsläpp frånreaktorhaverier eller bristfälliga avfallslager i kan undervissa vindförhållanden drabba även förutom landområden i norr. experter bedömer risken för en allvarlig kärnkraftsolycka i området till för den närmaste tioårsperioden. Korrosion och bristande tekniskutrustning och andra riskfaktorer gör situationen alarmerande. Om enomfattande exploatering av naturresurser som olja, mineraler och skogsråvarautvecklas i Murmansk-, Arkangelsk- och Karelenområdet kan transportergenom via till övriga komma att öka.Det är också troligt att ett ökat ekonomiskt utbyte inom Barentsregionensom med befolkningarna i de nordligaste länen i , , ochmotsvarande delar i omfattar 4,6 miljoner invånare skulle minskabehovet av andra regionalpolitiska insatser i samtliga i regionen ingåendeländer. Tillväxt och sysselsättning skulle främjas av en ökad handel också idenna region. Samarbetet i denna region underlättas av att transporter kan skelandvägen. Vi föreslår därför att utöver den fond som föreslås för skapasen fond för på att användas under enfemårsperiod.Program för omställning till hållbarutvecklingVänsterpartiet ser med stor tillfredsställelse på att regeringenoch nu tar till sig de förslag vi lagt om stöd tillekologisk omställning. I riksdagsmotion tillproposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition för drygten månad sedan föreslog vi ytterligare 200 miljoner kronorför bidrag till ekologisk omställning, vilket är exakt vadregeringen nu lägger fram. Vi gör dock den bedömningen attdet är omöjligt att förutsätta behovet framåt - vikonstaterar att det med mycket stor sannolikhet ärsamhällsekonomiskt lönsamt med mer än 200 miljonerkronor kommande år. Utvärderingen av stödet som skall varaklar kan komma att bringa klarhet i detta.Det finns ett par tveksamheter i regeringens program. Det är begränsningentill fyra områden. Om dessa regler hade gällt redan nu skulle troligen fleraprojekt som är igång inte ha förverkligats. Regeringen redovisar ingentrovärdiga skäl till denna begränsning. Kretsloppsanpassning behövs inomsamhällets alla sektorer - det finns ingen anledning att begränsaverksamheten. vill därför lägga till energieffektiviserings- ochsparåtgärder i byggnader och utveckling av ekologisk inriktning vad gällertrafik- och va-sektorerna till regeringens punkter för ekologisk omställning.Trots att det pågår ett antal utredningar kring dessa frågor konstaterarVänsterpartiet att det är synnerligen angeläget med stöd till dylika åtgärder -och att behovet är stort. I dessa åtgärder finns också en storsysselsättningspotential, men det är viktigt att poängtera att dessa pengar intefår gå till underhåll av gamla konventionella system. Vi utvecklar detta iandra sammanhang.ÖvrigtMarksaneringDe 75 miljoner som fanns anslagna för marksanering ärförbrukade. har presenterat ettmarksaneringsprogram på 2,5 miljarder under fem år.Anslaget bör - liksom anslaget för ekologisk omställning -tillföras . Regeringen bör ta uppförhandlingar med berörda branscher om möjlighet till ettsektorsansvar för tidigare uppkomna miljöskador.KalkningEn enig expertis är överens om att kalkningsverksamhetenbör bibehållas och utökas. Regeringens intentioner om attminska denna verksamhet upplevs som förödande och enförlust av vad som uppnåtts. Naturligtvis skall verksamhetenvara rationell och utgå från ett helhetsperspektiv men detinnebär inte att verksamheten skall dras ner. Skulle vi, somregeringen föreslår, dra ner på anslagen till kalkningen såinnebär det att pågående projekt måste avblåsas. Det ärmycket olyckligt, speciellt med tanke på att det inte finnsnågon forskning kring effekter vid avslutad kalkning. Detman är orolig för är att tungmetaller som ligger i sedimentpå bottnarna i dessa kalkade sjöar kan komma att frigörasoch skapa nya enorma miljöproblem vid avbruten kalkning.Vänsterpartiet föreslår med stöd av ovanstående attytterligare anslås tillkalkningsverksamhet.Miljöstöd och lagstiftningEtt stöd till lokala och regionala kompetenscentra meduppgift att dels starta nya företag med miljöinriktning, delsatt miljöanpassa befintliga företag, känns angeläget för attskynda på miljöarbetet i kommunerna. Genom att driva det ikommunal regi ökar också miljömedvetenheten ikommunerna. Även ett direkt statligt stöd till kommunernasAgenda 21-arbete behövs - alternativt att statsbidragenutformas så att de utgår från . De 7 miljoner somfanns för budgetåret 94/95 förbrukades med gott resultat.Kommunernas Agenda 21-arbete och annat miljöarbetekräver dock ett visst mått av nationell styrning så att intearbetet varierar alltför mycket mellan kommunerna och föratt en viss miniminivå skall upprätthållas.Regeringen måste också påskynda de statliga utredningar som pågår -speciellt viktigt är det med , , , , Energiarbets-gruppen. Både kommuner och företag efterlyser skärpta, långsiktiga ochtydliga regler, lagstiftning, skatter och miljöavgifter. försenasinvesteringar och verksamheter flyttar utomlands p.g.a. av den statligasenfärdigheten. och annan lagstiftning måste också moderniserasså att Agenda 21-arbetet och lokalt arbete möjliggörs inom t.ex. trafik- ochavfallsfrågor.Förutom att förtydliga miljölagstiftningen så måste den även tillämpas. Omsanktionsmöjligheter tillåts öka kommer större hänsyn att tas tillmiljölagarna. En ökad hänsyn till miljölagarna skapar även arbeten samtidigtsom miljön förbättras. Producentansvaret är ett område där det behövs skärptakrav och sanktioner mot både producenter och materialbolag för att få frammer miljöanpassade produkter och en effektivare hantering. Med dagensregler kommer insamlingsmålen ej att nås, och man missar en radarbetstillfällen i återvinningsbranschen. Dessutom är det i dagens lägekonsumenterna som drar det tyngsta lasset vad gäller insamling ochåtervinning. De får dessutom ofta betala ett högre pris för varor som tas omhand för återvinning. Konsumenternas roll behöver förstärkas och de måstekompenseras för sina insatser. Att sänka arbetstiden är ur detta perspektiv ennödvändighet om vi förväntar oss denna insats från varje enskilt hushåll.Insamling, återvinning, sköljning, sortering, återanvändning m.m. avprodukter är beroende av hushållens insatser. Mycket FoU saknas - t.ex.systemtänkande om hur kretsloppssamhället påverkar människor och kringindirekta effekter på olika sektorer av miljöanpassningen.Kommunerna skall - kanske via bl.a. ett skrotat vägverk - ges större ansvarför sin kommunikationssektor.UtbildningspolitikenVarje människa måste av sitt liv ha privilegiet att syssla medsådant som bara syftar till att ge och fördjupa kunskap och insikter. Varjemänniska måste beredas tillgång till mänsklighetens samlade livserfarenhetsådan den fått uttryck i den stora litteraturen och hos de stora tänkarna i entolkning som gör den tillgänglig för var och en där han befinner sig. På så sättskulle varje människa ges en chans att skapa sig ett självständigt omdöme omgott och ont, sant och falskt, rätt och orätt, om vad som är meningsfullt ochmeningslöst i den värld som omger henne.- ur som bildningsspegel av välkomnar regeringens förslag till särskildsatsning på vuxenutbildning och därtill hörande studiestöd.Detta ligger väl i linje med de förslag vi tidigare lagt i våramotioner och också med de idéer somKunskapslyftskommittén presenterar i sitt betänkande SOU1996:27 (En strategi för livslångt lärande). Att platserna nupermanentas ser vi positivt på men att de 43 000 nyaplatserna skulle lösa sysselsättningskrisen är naturligtvis intemöjligt.Vi hyser en stark tilltro till vuxenutbildningen som drivkraft ochutvecklingsfaktor i samhällsbyggandet. Motiven för en sådan framtidsstrategiär för oss såväl fördelningspolitiska, med hänsyn till olika sociala gruppersutbildningsstandard, som demografiska, ekonomiska och samhälls-organisatoriska. ser vi med oro på utvecklingen som beskrivs iexempelvis - Besparingar på skolan - ochBarnombudsmannens rapporter om hur hårt kommunala nedskärningardrabbar grund- och gymnasieskolan och särskilt barn med behov av särskiltstöd. Begreppet likvärdighet i skolan riskerar att urholkas. Satsar man intemer på grund- och gymnasieskolan riskerar man att tvingas göramycket stora satsningar inom vuxenutbildningsområdet.Vi instämmer också med syftet med den övergripande strategin förkunskapslyft och livslångt lärande som det formulerats avKunskapslyftskommittén: "skall utvecklas till ett kunskapssamhälledär alla får reella möjligheter att delta i kunskapsutvecklingen och attekonomisk tillväxt och effektivitet befrämjas bäst om de går hand i hand meden rättvis och demokratisk utveckling." Vi menar att vuxna bör garanterasrätten till utbildning i vissa av gymnasieskolans kärnämnen som svenska,engelska och matematik.Satsningen på vuxenutbildningena) Syfte och målgruppLiksom regeringen vill vi prioritera den vuxenutbildning somriktar sig till dem som har kortast utbildning i syfte att stärkaderas förmåga att erövra vardagsmakten, dvs. få sådanakunskaper att självförtroendet växer och därmedmöjligheterna att påverka det som händer i vardagen.Förutom att den egna livssituationen kan förbättras såväl isom utanför arbetslivet uppfylls samhälleliga mål omutbildningsnivån höjs. Vi anser att jämlikhetsaspekten ipropositionen är väl tillgodosedd i detta avseende. Vilkapositiva konsekvenser denna utbildningssatsning har förhandikappade och invandrare beskrivs dock inte ipropositionen, trots att denna grupp har en mycket högarbetslöshet.En grupp med stora behov som riskerar att hamna alltför mycket vid sidanom är ungdomar i åldern . Det finns numera ett kommunalt ansvarför ungdomar upp till , och den planerade utbildningssatsningen vändersig till de som fyllt 25 år.Vuxenutbildningssatsningens mål och utgångspunkter från ettjämställdhetsperspektiv behöver både förstärkas och förtydligas. Vi saknarhär liksom i andra delar av propositionen könsuppdelad statistik. Till exempelvisar regeringen i tabell 6.1 förvärvsarbetande med olika utbildningsnivåfördelade på olika näringsgrenar. Men vilken skillnad som finns mellan mänoch kvinnor framgår inte.Regeringen fastslår vidare att utbildningssatsningens inriktning kan "aktivtbidra till att bryta den könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden" (s.6.12). Vi saknar konkretion i regeringens förslag och hade gärna sett att reellaincitament för kvinnor och män att inom ramen för utbildningssatsningenvälja för sitt kön otypisk utbildning skapas. Utbildning skall vara ett aktivtinstrument för att bredda mäns och kvinnors utbildnings- och yrkesval ochbryta upp den könsuppdelade arbetsmarknaden.Kommunernas roll ivuxenutbildningssatsningena) Planering och genomförandeVänsterpartiet delar uppfattningen att huvudansvaret för densärskilda vuxenutbildningssatsningen skall läggas påkommunerna och att genomförandet skall ske i samverkanmed arbetsförmedlingen. Kommunerna har förmodligen debästa förutsättningarna att rätt bedöma de lokalautbildningsbehoven. Dessutom har de redan enligt skollagenansvaret för både den grundläggande vuxenutbildningen,svenskundervisningen för invandrare och den gymnasialavuxenutbildningen.Vi anser i likhet med regeringens förslag att kommunerna som villkor föratt få bidrag måste kunna visa att omfattningen av den gymnasialavuxenutbildningen kommer att öka i motsvarande grad. Även om densärskilda utbildningssatsningen är organiserad i projektform är vi tveksammatill förslaget att inrätta en ny beslutsnivå i form av en delegation som liggerutanför det direkta parlamentariska inflytandet. Vilka skälen till detta ärframgår inte av propositionen, inte heller hur delegationen skall utses ellerdess sammansättning. Vikten av att de presumtiva studerandena fårindividuell studievägledning och att individuella utbildningsplaner upprättaskan inte nog markeras.I propositionen anges att det skall finnas möjlighet för vuxenstuderande attbehörighetskomplettera betyg genom att genomgå prövning på aktuell kursvid komvux eller gymnasieskola. Prövningen skall vara avgiftsfri.Vänsterparitet delar den uppfattningen men anser att även gymnasieskolanselever skall ges möjlighet att behörighets- eller konkurrenskomplettera betygutan att behöva erlägga någon avgift. Förutsättningarna måste vara lika ochreglerna enhetliga vare sig man är ungdoms- eller vuxenstuderande. Denstuderandes privatekonomi får inte utgöra ett hinder för förnyad prövning.Regeringen betonar i likhet med Kunskapslyftskommíttén vikten avuppsökande verksamhet. Här vill vi markera betydelsen av att de fackligaorganisationerna ges möjlighet att delta aktivt i arbetet.b) UtbildningsanordnareRegeringen föreslår ett decentraliserat, individualiseratutbildningssystem med påtagligt ökad flexibilitet, vilket ärpositivt. Men för att konceptet skall lyckas krävs attkommunerna har god kunskap om olikautbildningsanordnare, att det finns erforderligbeställarkompetens och att instrument för utvärdering ochkvalitetskontroll utarbetas lokalt.Det är bra att regeringen i propositionen på ett mycket tydligare sätt äntidigare markerar folkbildningens viktiga roll i vuxenutbildningssatsningen.Vi vill konkretisera stödet till folkbildningen genom att tilldelafolkhögskolorna ytterligare 5 000 av de föreslagna utbildningsplatserna. Vivill alltså utöka de numera fasta 10 000 folkhögskoleplatserna till 15 000 ochdärmed reducera platserna som anordnas av den kommunalavuxenutbildningen och andra utbildningsanordnare till 85 000. Kostnadenberäknar vi uppgår till ca . Folkhögskolorna och detförhållningssätt som präglar undervisningen där skapar en unik trygghet iutbildningssituationen, något som har särskilt stor betydelse för grupper somär studieovana och som har tidigare negativa erfarenheter av skolarbetet.Andelen invandrare på folkhögskolorna är också stor.För närvarande ligger 18 nya ansökningar hos från olikahuvudmän som vill starta folkhögskolor. En utökning av utbildningsplatsernainom folkhögskolan skulle ge dessa skolor en möjlighet att starta sinverksamhet utan att en minskning behöver ske på de redan etableradeskolorna.Lokala möjlighetera) DistansutbildningDet finns ett behov av att föra ut utbildning inom högskolan,folkbildningen och gymnasieskolan i nya former och till nyagrupper. har tidigare motionerat om att detsnarast bör prövas om det är möjligt att skapa ett "nytt öppetsvenskt folkuniversietet", där man i likhet med det brittiskaOpen University erbjuder ett brett utbildningsutbud som nårmånga människor oavsett var de bor. Vi ser detta som ett ledi att göra utbildning tillgänglig för studieovana grupper ochpå så sätt motverka den sociala snedrekryteringen. De nyaantagningsreglerna till högskolan möjliggör också ett vidgattillträde.Vi vill med förslaget om ett folkuniversitet medverka till att brytagränserna mellan högskolan och vuxenutbildningen. Vi tycker att dentraditionella uppdelningen i ämnesdiscipliner är föråldrad. Vad som behövs ärmer probleminriktade kurser inriktade på helhetskunskap som är oberoendeav de existerande ämnesgränserna. Forskning kring distansutbildningvisar att det personliga mötet för studerande har mycket stor betydelse för attexempelvis undvika studieavbrott. Detta gäller särskilt kortutbildade kvinnor.Detta talar för vikten av ett nätverk av lokala studiecentra därfolkhögskolorna kan fylla en viktig funktion.b) LärlingsutbildningI gymnasieskolan prioriteras APU framför gymnasiallärlingsutbildning. har lärlingsutbildningenmycket få elever. Den bör däremot kunna utnyttjas ibetydligt större omfattning än för vuxna och dåkombineras med skolförlagda studier i vissa kärnämnen ellerkaraktärsämnen. Det duala utbildningssystemet i äri många delar ett utbildningssystem som oftast ger ett högtutbildningsvärde.Ca 36 % av alla företag i tar emot lärlingar. avkostnaderna står företagen för. I måste diskussionen föras om hur vi iframtiden skall fördela kostnaderna för kompetensutveckling mellanindividen, samhället och arbetslivet.c) Basår i komvuxVi vill att även folkhögskolor skall ges möjlighet att gebasårsutbildning. Även vissa av studieförbunden kangenomföra behörighets- och kompetensgivande utbildningarinom den naturvetenskapliga och tekniska området.Särskilt utbildningsbidragVi stödjer regeringens förslag om införandet av ett särskiltutbildningsbidrag för arbetslösa mellan 25 och 55 åreftersom vi anser att det ligger i såväl den enskildes som isamhällets intresse att en satsning på en utbyggnad avutbildningsväsendet stöds av ett välfungerandestudiestödssystem. har tidigare motionerat omatt höja nivåerna i vuxenstudiestödet så att de ligger i nivåmed a-kassan. Detta för att stimulera till aktiva studier istället för passiv arbetslöshet. Vi ser studiestödet som encentral och avgörande del i en utbildningspolitik som syftartill att skapa ett samhälle präglat av ett livslångt lärande. Detskall vara så utformat att det aktivt stimulerar de som harkortast utbildning att stärka sin kompetens.Särskilt utbildningsbidrag är en tidsbegränsad form av studiestöd somkommer att existera parallellt med svux, svuxa, det nuvarandestudiemedelssystemet och det kommande studiemedelssystemet. Hur dessaolika system förhåller sig till varandra är väsentligt att klargöra eftersom enenskild person kan under sin studietid ha olika former av stöd. Vi anser attdetta inte i tillräcklig utsträckning preciserats i propositionen.Ett problem ser vi i att särskilt utbildningsbidrag bara kan erhållas i ett år.Få människor kommer att hinna få gymnasiekompetens. Därförföreslår vi att det särskilda utbildningsbidraget till arbetslösa ochkortutbildade skall utgå för hela den studietid som behövs för att fullföljastudier på en nivå motsvarande högst ett treårigt program på gymnasieskolaneller motsvarande på exempelvis folkhögskolan. Arbetslöshetsförsäkringenhar en i propositionen otydlig ställning i förhållande till det särskildautbildningsbidraget.Regeringen skriver på sidan 8.14All tid, med undantag för reguljärt förvärvsarbete utan samtidig utfyllnadmed arbetslöshetsersättning och tid i reguljär utbildning samt tid medföräldrapenning eller vid fullgörande av totalförsvarsplikt, som ärkvalificerande för en ny ersättningsperiod inom ersättningstiden, skall räknasin i ersättningsperioderna.Om regeringens utbildningssatsning är att räkna som en delav den reguljära utbildningen är däremot oklart.Möjligheten för kommunerna att inom ramen för denna utbildningssatsningbeställa även från andra utbildningsanordnare än komvux och folkhögskolorgör definitionen av vad som är reguljär utbildning ännu mer väsentlig attklargöra. Ett system där vissa utbildningar inom vuxenutbildningssatsningenräknas som reguljär och andra inte blir mycket svåröverskådlig.Högre utbildningVi välkomnar regeringens förslag om utökat antal platserinom den högre utbildningen och särskilt tonvikten på demindre och medelstora högskolorna. Vi hoppas att de mindrehögskolorna kommer att rekrytera nya grupper tillhögskolan. Enligt SCB:s senaste studie är det stora skillnaderi den sociala fördelningen bland nybörjare på de mindrehögskoleenheterna och på universiteten. Andelen studerandeunder som kom från arbetar- och lägretjänstemannabakgrund var på de mindre högskolornajämfört vid universiteten. Regionalpolitiskt harhögskolorna också haft betydelse.Situationen för arbetslösa akademiker utan arbetslivserfarenhet ochinvandrare vill vi uppmärksamma. Det finns möjlighet för dessa att fåarbetsplatsintroduktion . Vi vill utvidga till ettår.Vidare vill vi att arbetslösa akademiker med naturvetenskaplig eller tekniskgrundutbildning skall få möjlighet att få särskilt utbildningsbidrag under ettårför att kunna läsa en praktisk pedagogisk utbildning om 40 poäng för att deskall kunna bli behöriga lärare. Inom områdena naturvetenskap och teknikkommer det att vara stor brist på lärare i framtiden.Eftersom vi vet att försöket med sommaruniversitet slagit mycket väl utanser vi att det är viktigt att man undersöker möjligheterna att verksamheten idess nuvarande omfattning får fortsätta.ArbetsmarknadspolitikenStrukturförändringar påarbetsmarknadenSom framgår av propositionen är läget på arbetsmarknadenmycket allvarligt. Trots kraftfull högkonjunkturinom exportsektorn har endast små spridningseffekter inomandra delar av näringslivet kunnat skönjas. riskeraratt fastna i en permanent massarbetslöshet av europeiskt slagom inte det politiska systemet förmår samla sig till rejälakrafttag i kampen mot arbetslösheten. Det finns dock ingaenkla lösningar eftersom problemen är av både kort- ochlångsiktig karaktär. Det handlar både om ettkonjunkturpolitiskt och ett strukturellt problem. Dessutomkrävs det såväl nationella initiativ som en förändrad politik.Propositionen lyfter fram några grundfakta när det gäller svenskarbetsmarknad och utvecklingen . Ytterligare väsentligtfaktamaterial återfinns i de publicerade statligautredningsbetänkandena "Aktiv Arbetsmarknadspolitik" (SOU 1996:34),"Hälften vore nog" (SOU 1996:56) och ", framtiden ochmångfalden"(SOU1996:55). Detta material visar på djupgående problem påden svenska arbetsmarknaden även om vi ännu har korta vakanstider,knappast några flaskhalsproblem, med europeiska mått en låg andellångtidsarbetslöshet och en god reallöneflexibilitet.Det finns problem av strukturell art. Arbetslöshetens fördelning påyrkesområden och efter utbildningsskillnader är mycket ojämn. Alltflersaknar formell kompetens för att kunna söka de arbetstillfällen som bjuds.Detta är ett kvantitativt mycket stort problem som fördelar sig olika efterålder och kön, men även regionalt.