mot · GK02U209 · 1996-10-07 00:00:00 — Bären varandras bördor blev ettständigt återkommande tema.Väl på taburetterna efter valet var dessa vallöften glömda och förträngda.Nu tycks realpolitiken vara en annan. Det är de absolut sämst ställda i världensom får bära den tyngsta bördan.Att som Socialdemokraterna nu föreslår minska resurserna till dem somingenting har - nedskärningen av biståndsanslaget utgör, som tidigare nämntsSocialdemokraternas största sparbeting - finner vi Kristdemokrater djuptorättfärdigt. Det är utmanande och kränkande, att ett parti som berömt sig avatt vara den internationella solidaritetens banerförare nu tvingar världensfattiga att delta i saneringsarbetet av den svenska ekonomiska "krisen", en"kris" som de fattiga inte bidragit till eller har någon del i.KristdemokraternasbudgetförslagSocialdemokraternas och beslut attgenomföra den största och mest omfattande sänkningen i densvenska biståndshistorien och , utan presentation avnågon konkret plan, utlova en återgång till enprocentsnivån,saknar all trovärdighet.Att som i vårens proposition dessutom presentera felaktiga sifferuppgifteroch diskutabla redovisningar av biståndssänkningens storlek, inger inteförtroende. Övergivandet av biståndsramen som utgångspunkt för redovis-ningen av biståndsvolymen och andel av BNI kan lätt upplevas som ett"mörkande" av fakta. Redan då kunde konstateras, att nedskärningen av biståndet i praktiken blirstörre än vad regeringen påstod, när vårpropositionens svångremskurpresenterades. Kombinationen av felräkning och olika sätt att redovisa siffrorvisade, att besparingen inte blir den sompresenterades i propositionen, 1,8 mrd kronor, utan dessvärre åtskilligt högre.För att dölja de besparingar man redan effektuerat anger man i tabell 10 påsidan 15 i propositionen att biståndsanslagen /95 var 12 360mkr. Sanningen är den, att dåvarande biståndsminister budgetför aktuella budgetår, som också godkändes av , uppgick till 13 360mkr, vilket var en höjning med från föregående år.Kristdemokraterna undviker den typen av trixande och redovisar i vårtförslag en plan för en återgång till enprocentsnivån ellertidigare beroende på den ekonomiska utvecklingen.På grund av knapphändiga och delvis osammanhängande anslags-redovisningar och tabellpresentationer som saknar helhetsperspektiv och ettkonsekvent angivande av siffror för hela treårsperioden är det svårt att föreslålångsiktiga konkreta detaljerade alternativ. Dessutom saknas, när det gällerdet bilaterala biståndet, en redovisning av reservationer land för land, vilketförsvårar möjligheten till relevanta bedömningar och förslag till andrafördelningsmodeller.Vi anger i brist på jämförelser och redovisat budgetunderlag därför i förstahand avvikelser gentemot regeringens budgetförslag enbart avseende nästabudgetår 1997. Totalvolymer anges dock t om 1999.Tabell 1Kristdemokraternas förslag avseende utgiftsområde 7 förperioden 1997-99.199719981999i % av BNI1999Regeringens förslag11 00211 62711414(0,)Kristdemokraternasförslag12 97013 86814600(0,)Skillnad+1 968+2 241+3 186Som framgår av tabell 1 är budgetförslagavsevärt högre än regeringens. Additionellt till ovan angivnabelopp föreslår vi dessutom att delar av den reservation sombyggts upp - ca 3,5 mrd kronor - används enligt följande:1997 1998 1999500 milj kr 1 000 milj krVi förutsätter att denna stora reservation är av övergåendenatur och försvinner när biståndet ges flexiblareförutsättningar. Som framgår av nedanstående tabellerprioriterar vi därför iviss utsträckning multilaterala biståndsorgan i avvaktan påatt reservationen avseende det bilateralautvecklingssamarbetet blir lägre.Av tabell 1 framgår också den målsättning har attbiståndet återigen skall nå enprocentsnivån.Tabell 2Regeringens resp förslag tillbiståndsbudget för 1997.Bilateralt biståndRegeringenKristdemokraternaAfrika1 540 0001 784 500Asien885 0001 000 000Latinamerika 430 000500 000Särsk utveckl program175 0001 500 000Krediter390 000448 000Forskningsbistånd400 000420 000Enskilda org.820 0001 000 000Humanitärt bistånd1 052 0001 085 000Ekonomiska reformer 200 000300 000Information 33 20033 000Summa6 925 2008 285 500Multilateralt biståndFN-bistånd1 630 5002 127 500Utvecklingsbanker811 000811 000Övrigt multi368 500479 000Summa2 810 0003 417 500Förvaltningskostn412 307412 307Övrigt43 89343 89310 191 40012 159 200AvräkningarAsylkostnader765 000765 000EU-bistånd 707 000707 000Administrativa kostn282 800282 800Totalt bistånd11 946 20013 914 000Öst-biståndet811 000811 000Vi Kristdemokrater finner det glädjande att regeringen trotsen kraftig minskning av anslaget till biståndssamarbete hålleren i stort sett oförändrad nivå när det gäller bidraget tillenskilda organisationer. Detta erkännande av dessaorganisationers arbete är uppmuntrande. Inte minst motbakgrund av att den borgerliga regeringens ökade stöd till deenskilda organisationernas effektiva och välorganiseradeinsatser åtföljdes av kommenterer från Socialdemokrater, dåi opposition, som kallade denna form av bistånd för"plåsterbistånd" och utdelande av "presenter".Vårt förslag till höjt anslag till de enskilda organisationerna grundar sig påerfarenheten av att denna form av biståndssamarbete är den kanske mesteffektiva.Mot bakgrunden av behoven runt om i vår värld föreslår vi också enhöjning av anslaget till humanitärt bistånd.Vad gäller vikten av krediter till större biståndsprojekt har detta kommen-terats tidigare i motionen liksom ekonomiska reformer.Övriga kommentarer till fördelningen av det bilaterala och multilateralabiståndet redovisas i samband med redovisningen av tabellerna 3, 4, 5 och6.Kristdemokraterna stödjer förslaget till anslagsnivå samt i stort regeringensförslag till anslagets fördelning avseende samarbetet med Central- ochÖsteuropa.Med hänvisning till den undermåliga sociala situation som delar avbefolkningen, framför allt barn och ungdom, tvingas leva under i de baltiskastaterna samt i vissa delar av bör finansiella resurser avsättasdirektinriktade på sociala hjälpprogram. Dessa medel bör kanaliseras genom enskilda organisationer och ÖEK,Hälso- och sjukvårdens . När det gäller insatser särskiltriktade till barn och ungdom bör samarbetet med , ,intensifieras och utnyttjas i större omfattning än vad som sker idag.Kristdemokraterna välkomnar också regeringens förslag till finansiellt stödi syfte att påskynda reformprocessen genom betalningsbalansstöd kopplat tillutlåning från internationella finansiella institutioner liksom föreslagnaexportgarantier.Tabell 3Regeringens resp förslag till bidrag tillFN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1997.RegeringenKristdemokraternaUNDP500 000700 000UNICEF 339 000500 500UNFPA116 000116 000WFP177 000200 000UNHCR283 500 350 000UNWRA146 000150 000FN:s handelsrel verks.5 00015 000Narkotikainsatser gm FN40 00040 000UNAIDS35 00055 000Summa1 630 5002 127 500Kristdemokraterna föreslår höjda anslag till ovan markeradeFN-organ av följande skäl:Genom att föreslår ett högre biståndsanslag änregeringen kan ytterligare medel tillskjutas de FN-organ som delsbehöver förstärkas och ytterligare effektiviseras, UNDP, WFP, ochFN:s handelsrelaterade verksamhet, dels de organ som är i behov avfinansiella resurser för att på ett effektivare sätt sköta sina åtaganden påfältet,, UNHCR och UNWRA.FN behövs men kan inte göra ett bra jobb om inte organisationeneffektiviseras utifrån de reformförslag som inte minst de nordiska ländernasedan många år drivit. En del har förändrats men mycket återstår att göra.Samtidigt är behoven och nöden påtagliga runt om i världen. ,, , , , samt det ärområden som kräver stora insatser från FN:s sida.Beträffande anslagen till de multilaterala utvecklingsbankerna skiljer siginte förslag från regeringens.Tabell 4Regeringens resp. förslag till anslagavseende övrigt multilateralt samarbete 1997.BudgetförslagRegeringenKristdemokraternaMiljöinsatser130 000180 000Konfliktförebygg.80 000150 000IPPF60 00050 000WMU20 00020 000Övrigt78 50079 000Summa368 500479 000Förändringar visavi regeringens förslag är markerade.Två områden som vi Kristdemokrater vill prioritera, när det gäller övrigtmultilateralt biståndssamarbete är miljöinsatser och konfliktförebyggandeåtgärder. Vi är övertygade om att internationella kraftfulla insatser beslutadeinom dessa områden av internationella organisationer, som exempelvis FN,har större möjligheter att lyckas än insatser enbart inriktade på bilateralaaktiviteter. När det gäller miljöområdet är det synnerligen viktigt att GEF gesoch tar en huvudroll i ansvaret för de globala miljöfrågorna liksom FNavseende det konfliktförebyggande arbetet.En institution som kan få stor betydelse i det konfliktförebyggande arbetetär den bildade , (TheInternational Criminal Court) i . föreslår att dennadomstol tilldelas medel från anslaget för konfliktförebyggande insatserTabell 5Förslag till fördelning av delposten särskildautvecklingsprogram 1997.RegeringenKristdemokraternaNäringslivsutveckling80 000180 000Demokrati och MR235 000400 000Tekniskt samarbete 210 000225 000Internationella kurser130 000130 000Särskilda miljöinsatser205 000250 000Programutv.210 000210 000Rekr. o utbildning av fältpersonal105 000105 000Summa1 175 0001 500 000Som har framhållits när det gäller multilateralainsatser på miljöområdet och näringslivsutveckling är dessainsatser väsentliga även i det bilaterala biståndssamarbetet.Att bygga upp industrier och ett välfungerande näringsliv i våra mottagar-länder får inte gå ut över den miljö vi är satta att förvalta. Båda dessaanslagsposter är därför viktiga instrument, brukbara att använda i utformandetav landstrategier till våra mottagarländer.En anslagspost av fundamental betydelse är demokrati och mänskligarättigheter. I många av världens fattiga länder spirar demokratin som en skörplanta. Det är därför av stor vikt att som biståndsgivare stöttar ochbygger under denna process.Tabell 6Regeringens resp förslag till planeradelandramar 1997AfrikaRegeringenKristdemokraternaAngola140 000180 000Botswana 20 00030 000Eritrea20 00040 000Etiopien90 000100 000Guinea-Bissau35 00035 000Kenya65 00065 000Moçambique245 000254 000Namibia75 000100 000Sydafrika230 000300 000Tanzania180 000180 000Uganda95 000130 000Zambia110 000110 000Zimbabwe110 000110 000Regionalt/övrigt125 000150 500Summa1 540 0001 784 500AsienBangladesh120 000140 000Indien300 000320 000Kambodja80 000100 000Laos90 00090 000Sri Lanka40 00050 000Vietnam70 00070 000Västbanken/Gaza120 000130 000Regionalt/övrigt65 000100 000Summa1 000 000885 000LatinamerikaNicaragua100 00080 000Regionalt Centralamerika270 000240 000Regionalt inkl.Bolivia130 000110 000Summa500 000430 000De föreslagna höjningarna är markerade och avser de allrafattigaste länderna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastställande av en plan för återgång till enprocentsnivån senast år2001 eller tidigare, beroende på den ekonomiska utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av reservationsanslagen vad gäller det multilaterala,respektive det bilaterala utvecklingssamarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reservationsanslaget till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skuldlättnadsfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad flexibilitet i biståndet och slopandet av femårigasamarbetsavtal,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av småföretagarsamarbete och näringslivsinriktat bistånd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användandet av delar av tidigare uppkomna reservationer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enskilda organisationers arbete,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det humanitära biståndet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sociala hjälpprogram i de baltiska staterna samt i det ryskanärområdet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av reformer i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöinsatser och konfliktförebyggande åtgärder,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokrati och mänskliga rättigheter,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtagandet av en internationell vattenkonvention,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skapandet av ett sekretariat med uppgift att granska och utvärderadet svenska biståndet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilldelande av anslag för (The International Criminal Court) i ,17. att med ändring av regeringens förslag för budgetåret 1997anvisar anslagen under utgiftsområde 7 enligt följande uppställning.AnslagRegeringensförslag kdA Internationellt utvecklings-samarbete9 779 093+1 968 000A1 Biståndsverksamhet412 307A2 BiståndsförvaltningB1 Samarbete med Central- ochÖsteuropa795 800B2 Avsättning för förlustriskervad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier15 000TOTAL11 002 200+ 1 968 000