ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Ju17 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:124 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särsklid utlänningskontroll I skrivelsen åberopas Säkerhetspolisens skrivelser av den 1och där det bl.a. anges att fem utländskamedborgare har utvisats . Någonsom helst närmare redovisning som underlättar denparlamentariska kontrollen ges inte. Det ligger i sakens naturatt någon detaljerad redovisning inte kan ske, men skrivelsenborde ha innehållit uppgifter om lagstiftningen utnyttjatsutöver de fem ärenden som lett till utvisning. Av intresse ärgivetvis också att veta hur lagstiftningens bestämmelser omanmälningsplikt och tvångsmedel har tillämpats, vilket inteheller redovisats.Nu gällande terroristlag har åtminstone två särdrag, som gör den obehagligoch vilka inte skulle godtas i vanliga rättsliga sammanhang. För det första ärden etniskt diskriminerande i det den vänder sig enbart mot utländskamedborgare. För det andra sätter den vanliga rättsprinciper ur spel i det dentillåter att drastiska åtgärder riktas mot människor, vilka inte övertygats omnågot brott eller annan förkastlig handling eller beträffande vilka vanligstraffrättskipning satts ur spel.Vidare måste ifrågasättas huruvida terroristbestämmelserna överensstäm-mer med de enskilda bestämmelserna i om skydd för demänskliga rättigheterna m.m. eller i samma ämne. Bl.a. ärlagen oförenlig med nämnda konventioner så till vida, att den utlänning somberörs av ett regeringsbeslut inte tillförsäkras något effektivt rättsmedel, omhon påstår att hennes fri- och rättigheter har blivit kränkta.I samband med införandet av terroristlagen ansågs att en parlamentariskkontroll var nödvändig av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelsernaoch reglerna om tvångsåtgärder. Genom de årliga skrivelser som regeringenlämnar till anses denna kontroll uppfylld. Vi anser inte att kravenför den parlamentariska kontrollen kan anses vara uppfylld medifrågavarande skrivelse. I fortsättningen bör redovisningen av terroristlagenvara mer utförlig. Dessutom förordar vi att regeringen tar fram ett förslag tillförbättring av rättssäkerheten i nu gällande bestämmelser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utförligare redovisning av tillämpningen avlagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll,2. att hos regeringen begär förslag om att förbättrarättssäkerheten i lagen om särskild utlänningskontroll.
mot · GJ02K16 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96 :127 Några frågor om sekretess I propositionen föreslås ändringar i sekretesslagen på en radområden.I propositionens avsnitt 12.2 skriver dock regeringen att enutökad möjlighet till sekretess i mål och ärenden enligtkonkurrenslagen (1993:20) inte bör införas . Vi instämmerinte i denna slutsats. Regeringen borde ta till sig desynpunkter som flera remissinstanser, däriblandKonkurrensverket, och Kammarrätten iStockholm, framfört att det vore olyckligt om bristandesekretesskydd leder till att företag avstår från att överklagaKonkurrensverkets beslut. Med nuvarande lagstiftning finnsen skillnad i sekretesskydd mellan domstolar å ena sidan ochKonkurrensverket å den andra. Detta är olyckligt och harenligt redan lett till flera fall där företagavstått från att överklaga beslut. Självfallet är detta inte för-enligt med rättssäkerhet. Uppgifter som företag lämnar tillKonkurrensverket är typiskt sett sådana som företagenbetraktar som affärshemligheter. Det är därför oacceptabeltatt sekretesskyddet hos domstolarna är lägre än hosKonkurrensverket. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring att sekretesskyddet blir fullgott och likaoavsett instans i mål och ärenden enligtkonkurrenslagen (1993:20).
mot · GJ02K18 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:127 Några frågor om sekretess I propositionen föreslår regeringen ett antal ändringar isekretesslagen. Inledningsvis bör framhållas att vi tillstyrkerflertalet av regeringens förslag. På vissa punkter har vi docken avvikande mening, vilket leder fram till att vi inte kanställa oss bakom regeringens förslag i dess helhet.Olika sekretesskyddberoende på var uppgiftenfinnsSom regeringen själv konstaterar i propositionen (s. 38)gäller olika förutsättningar för sekretess för en uppgiftberoende på var uppgiften finns. Hos Konkurrensverketuppkommer skydd om det kan antas att den enskilde liderskada (rakt skaderekvisit) om uppgifterna röjs. För sekretessvid domstol krävs däremot att den som uppgiften rör lideravsevärd skada om uppgifterna röjs. Än tydligare blirskillnaden när det gäller sekretesskyddet för uppgifter somrör tredje man. Uppgifter om exempelvis en enskildsaffärsförhållanden eller andra ekonomiska och personligaförhållanden som finns hos omfattas avabsolut sekretess, vilket innebär att sekretessen gäller ävenom man kan konstatera att någon skada inte skulle kunnauppstå vid ett utelämnande av uppgifterna.Regeringens proposition innehåller emellertid inte något förslag tillförändring av sekretesskyddets nuvarande utformning. Med åberopande avett pågående utredningsarbete om konkurrenslagens tillämpningseffekterväljer regeringen att avstå från att utöka sekretessen i mål och ärenden enligtkonkurrenslagen.Rättssäkerhetshänsyn m.m.kräver lagändringEnligt vår uppfattning måste de brister i sekretesskyddet somtydliggjorts ovan snabbt avhjälpas. Förutom att detnuvarande rättsläget måste framstå som svårförståeligt förenskilda är det från rättssäkerhetssynpunkt mycket allvarligtom enskilda avstår från att utnyttja sina rättsliga möjligheteratt få beslut av överprövade av domstol. Idetta sammanhang bör också framhållas, vilket regeringenockså gör (s. 28), att domstolarnas praxisskapande roll ikonkurrensfrågor har en övergripande marknadsekonomiskbetydelse och att brister i sekretesskyddets utformning intebör få hindra att en rättslig prövning kommer till stånd. Etttungt vägande skäl till att utvidga sekretesskyddet i mål ochärenden i domstol är alltså att det bättre skulle gagnarättssäkerheten och den framtida prejudikatbildningen påkonkurrensrättens område.Enligt vår mening borde regeringen utifrån sitt eget resonemang och medhänsyn till såväl rättssäkerhetsaspekten som behovet av rättsbildning påkonkurrensrättens område insett att det nu är hög tid att utvidgasekretesskyddet i domstolarna så att samma sekretesskydd gäller för de olikainstanser som prövar frågor enligt konkurrenslagen. Mot denna bakgrund börregeringen möjligt efter det att pågående utredning skyndsamt slutförtsitt uppdrag återkomma till med förslag i denna riktning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvidgat sekretesskydd i mål och ärenden enligtkonkurrenslagen.
mot · GJ02K20 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RFK4 Om nya bestämmelser för traktaments- och reseersättning m.m. till ledamöter I denna motion går vi inte närmare in på det skäliga i de olikaförslagen till förändringar av ersättningsbestämmelserna tillriksdagens ledamöter. Vi utgår från att dessa frågor särskiltövervägts av beredningsgruppen.Vi har i stället tagit del av skrivelsen utifrån den självklara utgångspunktenatt alla förslag som underställs prövning skall varakostnadsberäknade, åtminstone översiktligt. Vi har inte kunnat finna att dettagäller förslagen i denna skrivelse. Vi föreslår därför att, innan beslut fattas,det berörda utskottet låter föranstalta om att en sådan översiktligkostnadskalkyl framtas och redovisas för . Sker inte detta blir detomöjligt att i efterhand följa upp kostnadskonsekvenserna av de föreslagnaförändringarna.Vår förmodan är att en rad av förslagen är starkt kostnadsdrivande iförhållande till dagens förhållanden. Detta kompenseras ingalunda av denföreslagna mindre reduktionen av den generella kostnadsersättningen elleromläggningen av traktamentsreglerna. Det vore onekligen intressant att ta delav beredningsgruppens kalkyler för de olika delförslagen. Som exempel kananges att om den totala genomsnittliga kostnadsökningen uppskattas tilldrygt 50 000 till per riksdagsledamot uppgår merkostnaden tillcirka och bör då vara känd av när beslutfattas. I andra sammanhang brukar poängteras betydelsen av utgångskalkylerför att inte skall behöva överraskas i samband med uppföljningen.Om man upplever svårigheter att presentera en kalkyl kan olikakostnadsalternativ med skilda antaganden om riksdagsledamöternas ochpartigruppernas beteenden och önskemål med de nya reglerna anges. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med anledning av vad i motionen anförts avslårförslag 1995/96:RFK4,2. att uppdrar åt förvaltningskontoret att återkomma medförslaget när det försetts med kostnadsberäkning.
mot · GJ02K22 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RFK4 Nya bestämmelser för traktaments- och reseersättning m.m. till ledamöter Förvaltningskontorets förslag om nya bestämmelser förtraktaments- och reseersättning till ledamöterinnehåller ömsom vin och ömsom vatten. stödjeri princip förslaget om att i större utsträckning knytabestämmelserna för riksdagsledamöter till vad som gäller iövrigt i samhället. Vi ser dock att det inte får bli fråga om enförändring som kraftigt ökar kostnaderna för . Denkostnadsvolym med, totalt sett, mycket generösaersättningsregler som vi ser bör snarare minskas något.Huvudidén med förvaltningskontorets förslag innebär en övergång till ettsystem där ledamöter får ut ersättning för faktiska kostnaderistället för schablonersättningar och avdragsrätt i deklarationen. Det här hardock inte genomförts fullt ut vilket beklagar. Trots att det nyasystemet innebär att ledamöterna kostnadsfritt erhåller fri bostad iStockholm, fler tekniska hjälpmedel och full ersättning för telefon i hemmetoch resor i landet inom tjänsten så kvarstår den s.k. kostnadsersättningennästan helt intakt. Det här innebär i praktiken en betydande löneförhöjningvilket inte kan anses rimligt med tanke på statens budget och resultatet avlöneförhandlingarna inom samhället i övrigt. Ett avskaffande avkostnadsersättningen leder till att sparar /år.Förvaltningskontoret har i sitt förslag ang. logikostnader i Stockholmsträvat efter att jämna ut skillnader i kostnader mellan dem som har s.k.kombirum i hus och dem som har lägenheter. Denna strävanstödjer vi inte. Det är rimligt att ledamöter med ett bättre boende också får tapå sig ökade personliga kostnader. Förslaget innebär att ledamöterna kan fåupp till /månad för lägenheter i . Detta kan blikostnadsdrivande för genom att ledamöterna lockas att bo dyrare.Riksdagen kommer också att behöva anskaffa betydligt fler lägenheter änvad som annars varit fallet. Det kommer i sin tur att innebära att riksdagenförvärrar den redan ansträngda hyresmarknaden i . Vårtförslag är att ersättningen begränsas till högst /månad.Ersättningsreglerna för tjänsteresor med egen bil är i förslaget kopplade tilltjänstemän inom den inre riksdagsförvaltningen. Dessa regler är mycketgenerösa (/mil) och utgår sannolikt från att denna typ av resor inte är såvanligt förekommande. För ledamöter är fallet annorlunda.Många ledamöter reser betydande sträckor med egen bil "inom tjänsten". Det vore fel om ledamöterna skulle kunna tjäna pengar på dettaresande. Vi anser därför att /mil är tillräckligt för att ersätta resor medegen bil. Detta vore dessutom praktiskt, då det medför minsta möjligaadministration och krångel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att helt avskaffa det nuvarande systemetmed kostnadsersättning för ledamöter,2. att beslutar att ersättningen för logikostnader iStockholm för ledamöter begränsas till högst 2 500kr/månad,3. att beslutar att ersättningen till ledamöterför resor med egen bil begränsas till /mil.Stockholm den 6 februari 1996Peter ()()()()()Per ()()()()()()()
mot · GJ02K23 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I denna motion föreslås att driftsstödet till dagspressen ejhöjes.Regeringen föreslår att driftsstöd till dagspressen för innevarande budgetårskall öka med . Jag anser, att presstödet ej bör ökas. Detbör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att öka anslaget Driftsstödtill dagspressen med .
mot · GJ02K24 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I proposition 1995/96:105 föreslår regeringen en höjning avdriftsstödet till dagspressen (presstödet) med 53 miljonerkronor . Om den föreslagna höjningengenomförs kommer presstödet att uppgå till drygt 900miljoner kronor för /96.Alla beslut som innebär att statsbudgeten kommer att belastas ytterligaremåste föregås av en noggrann och restriktiv prövning. Vid bedömningen avregeringens förslag att höja presstödet måste bl.a. vägas in att systemet medpresstöd inte har fungerat på det sätt som varit avsett. Mot denna bakgrundoch med hänvisning till de skäl som närmare utvecklats i kommittémotionenAvveckling av presstödet, 1994/95:K806, av förste vice talman m.fl. (m) är det enligt vår uppfattning inte försvarbart att ytterligarehöja presstödet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att höja driftsstödet tilldagspressen med fr.o.m. /96.
mot · GJ02Kr1 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I denna motion föreslås att medel anslås till totalt ca 10 000extra platser - i stället för av regeringen föreslagna ca 6 000- inom folkhögskolan under höstterminen 1996.Insatser under svårarbetslöshetSveriges folkhögskolor har gjort enastående insatserför att bereda studieplatser för arbetslösa. Därigenom har enmeningsfull och utvecklande verksamhet kunnat öppna vägartill framtida sysselsättning för människor i olika åldrar, somannars varit hänvisade till arbetslöshetens destruktivasysslolöshet. När regering och riksdag behövt extra insatser ien svår arbetsmarknadssituation har folkhögskolan tagitansvar för de önskade åtgärderna. Folkhögskolan är specielltlämpad för sådana insatser. Stor flexibilitet i kursutbud ochstor erfarenhet av individanpassad vuxenpedagogik har gjortfolkhögskolan till en enastående resurs för både reguljärundervisning och akuta insatser av olika slag.Fortsatta insatser behövsTyvärr är antalet arbetslösa alltjämt stort. Behovet avutbildning för arbetslösa bedöms lika stort under resten av1996 som . Det vore slöseri med de medel, somriksdagen satsat på folkhögskoleutbildning förarbetslösa att nu rasera den organisation, som finns påSveriges folkhögskolor. I stället borde folkhögskolorna nuutnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Då kanbeprövade pedagogiska metoder och väl anpassat kursutbudkomma till stor nytta i det påfrestande arbetsmarknadsläge,som befinner sig i.Vi anser att den av regeringen föreslagna minskningen av de extra platser-na inom folkhögskolan ej är befogad med tanke på arbetsmarknadsläget. Avmedel för arbetsmarknadspolitiska insatser bör även erhålla statsbidrag för totalt ca 10 000 folkhögskole-platser för arbetslösa. Det bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsbidrag skall utgå för totalt ca 10 000extra platser inom folkhögskolan ,2. att beslutar att av medel avsatta föråtgärder mot arbetslöshet skall användas för extra platser inomfolkhögskolan utöver regeringens förslag.
mot · GJ02Kr3 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 Det gynnsamma konjunkturläget ledde intetill att den svåra massarbetslösheten kunde hävas. Tvärtomså försvårades arbetsmarknaden för särskilt s.k. utsattagrupper. De olyckliga s.k. återställarna försvårade givetvisläget även om regeringen började tänka omoch inse misstaget att återgå till rigida och besvärliga reglerpå arbetsmarknaden. En fortsatt rationalisering inomindustribranschen medverkade också till att sänka behovet avnytillträdande på dessa områden.Sverige är i skriande behov av nya arbetsplatser och fler jobb. För att nå ditbehövs det en rad insatser. En sådan viktig insats är det som går underbetäckningen kompetenshöjande insatser. Här spelar de olika skolformernaen stor roll, inte minst högskolor och vuxenutbildning. I den rollen har desvenska folkhögskolorna varit en viktig del. 10 000 platser har hanterats avde många folkhögskolorna ut över landet och deras utbud har väl svarat motde behov som arbetsmarknaden behöver och många elever med svårigheter istudierollen har uppskattat. Vi måste betänka att många av dagensvuxenelever har misslyckade studier bakom sig. De har sociala handikappeller känner sig i övrigt uppgivna inför svårigheterna på arbetsmarknaden.Man får inte heller glömma att det är de minst utbildningsbenägna gruppernasom behöver de största insatserna.I den situationen har folkhögskolorna kunnat spela en stor pedagogisk ochsocial roll. I mitt eget hem län, , har de två rörelsefolkhög-skolorna och Viskadalen tillsammans med de båda landstingsägdafolkhögskolorna i och haft en hög aktivitet med mycketgoda resultat för de grupper som statsmakten gjort en särskild satsning på.En engagerad lärarkår har gjort stora ansträngningar för att klara av dettaextra åtagande som statsmakten förutsatte att folkhögskolorna skulle kunnabidra till i en svår arbetsmarknadsituation. Därför är det olyckligt attregeringen nu föreslår en kraftig neddragning, nästan halverad, när det gällerutbildningen för arbetslösa ungdomar på folkhögskolorna. Detta är olyckligti sak och politiskt svårt att förstå då regeringsföreträdare i storslagnauttalanden gått ut och sagt att man behöver uppemot 100 000 nya i utbild-ning. Därför är det angeläget att nu korrigerar detta regerings-förslag och åtminstone säkrar den utbildningsvolym som folkhögskolorna har. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att nuvarande utbildningsvolym för arbetslösungdom vid folkhögskolorna nästa läsår bibehålls och förstärks.
mot · GJ02Kr5 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 I proposition 1995/96:105 föreslås en minskning av dearbetsmarknadspolitiska insatserna för extra platser vidfolkhögskolor från 10 000 platser till 6 000 platser. Dettainnebär en minskning jämfört med inne-varande läsår.Folkhögskolorna, som genomfört kompetensgivan-de utbildningar på bl.a. grundskole- och gymnasienivå, har ,med hjälp av de extra statliga resurserna, gjort fina och mycket bra insatserför utbildning av arbetslösa. Folkhögskolorna har visat sig mycket lämpadeatt ge arbetslösa möjlighet att öka sin kompetens och därmed stärka sinställning på arbetsmarknaden, vilket har varit och är mycket viktigt närarbetslösheten är hög. Uppföljningar av utbildningsinsatserna har också visatatt de avsedda grupperna har nåtts och att den fria och frivilliga folkbild-ningens arbetsformer är väl lämpade, även för arbetsmarknadspolitiskt moti-verade utbildningsinsatser.I finns ett flertal folkhögskolor som tyvärr måste minskaantalet utbildningsplatser för arbetslösa på grund av neddragningen. Dettaanser vi vara allvarligt och beklagligt utifrån att antalet arbetslösa somefterfrågar denna utbildning är mycket stort. Vidare anser vi detvara allvarligt eftersom arbetslösheten är mycket hög i vårt län.En annan mycket viktig aspekt är att utbildningsnivå ligger underriksgenomsnittet och en minskning av utbildningsinsatser innebär ytterligareförsämringar på detta så viktiga område.Vi anser att det , när 1,7 miljoner människor i saknar enhel gymnasieutbildning, är fel att minska på de extra insatserna vidfolkhögskolorna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om extra utbildningsplatser på folkhögskolor.
mot · GJ02L26 · 1996-02-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:123 Produktsäkerhetslagen och offentlig verksamhet Regeringen föreslår i propositionen en ändring avproduktsäkerhetslagen, som innebär att lagenstillämpningsområde utvidgas så ingripande kan ske även motvaror som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Jag är positivtill regeringens förslag men anser att det inte har anförtstillräckligt starka skäl för att utesluta offentliga tjänster frånlagens tillämpningsområde.Angelägenheten av att enskilda personer inte i något sammanhang skallbehöva komma i kontakt med farliga produkter, vare sig det är fråga om envara eller en tjänst, talar för att produktsäkerhetslagen får en generelltillämpning. Lagen skulle då gälla beträffande alla slags varor eller tjänster,oavsett om de tillhandahålls i närings-verksamhet eller på det offentligaområdet. Den begränsningen skulle emellertid finnas kvar att lagen sätts urspel i den mån det på ett visst område finns speciella bestäm-melser som gerett likvärdigt skydd.Produktsäkerhetslagstiftning med sådan generell räckvidd finns i andraländer, bl.a. i . har också - liksom - en mängdspeciallagar som på olika områden tar över den allmänna produktsäkerhets-lagstiftningen. Den allmänna lagen fungerar sålunda som en garanti för attinga produkter faller utanför produktsäkerhetsskyddet.För framför allt vissa av de offentligt producerade tjänsterna anser jag attkonsekvenserna av den föreslagna avgränsningen blir oacceptabla. Det gällersådana tjänster som kan produceras alternativt i privat eller offentlig regi.Tydligast före- kommer detta beträffande hälso- och sjukvården,äldreomsorgen, skolor, daghem och fritidshem. De tjänster som producerasinom dessa områden rymmer samma risker oavsett om huvudmannen förverksamheten är enskild eller offentlig. Konsekvenserna av lagen blir attdenna får tillämpning på exempelvis en privat sjukgymnast men inte enlandstingsanställd sådan, på ett privat daghem men inte ett kommunalt etc.Problemet förstärks genom att gränsdragningen mellan offentlig och privatverksamhet inte är oföränderlig. Inom offentlig verksamhet pågår enutveckling som innebär att tjänster allt oftare tillhandahålls i privaträttsligaformer. Dessa konsekvenser anser jag orimliga och de leder till ett dåligtskydd för de många människor som måste utnyttja framför alltoffentligt producerade tjänster.Jag föreslår därför att regeringen återkommer med förslag attproduktsäkerhetslagen skall omfatta sådana offentligt producerade tjänstersom tillhandahålls inom ramen för offentlig service och inte är en direkt följdav myndighetsutövning HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna behovet aven komplettering av produktsäkerhetslagen som omfattar offentligtproducerade tjänster som tillhandahålls inom ramen för offentligservice och inte är en direkt följd av myndighetsutövning.