mot · GK02So652 · 1996-10-07 00:00:00 — LVULagen om särskilda bestämmelser för vård av unga är en lagsom borde kunna bjuda motstånd mot repressionen ochresursnjuggheten mot vissa samhällsgrupper. Den har sedanden kom till skärpts av . Genomdessa skärpningar har lagen mer kommit att påminna om dengamla barnavårdslagen än om en lag i modern tappning.Man har återställt det som förr kallades "tumskruvsprincipen". Med enrad indikationer kan man i den praktiska tolkningen göra en trappa av meroch mer ingripande åtgärder. Steg ett: bedömning av psykisk misshandel.Steg två: sexuellt utnyttjande. Steg tre: fysisk misshandel. Steg fyra: drog-missbruk. Steg fem: brottslighet etc.Till trappan knyts sedan arsenalen av åtgärder: övervakare (kontaktperson),familjehem, storfamilj, skolhem, behandlingshem, ungdomsvårdsskola(§ 12-hem), fängelse (d.v.s. låta någon underårig få fängelsestraff.) Undersenare år har också många fler unga dömts till fängelse.LVU - modernbarnavårdslag?Nu är det fritt att blanda och ge eftersom man kommer att hasamma indikationer för både miljö- och beteendefallen.Summerar man så är det nästan bara en semantisk skillnadmellan LVU och den gamla barnavårdslagen. Den användesockså bara när frivilligheten tröt.Trots avigsidorna med indikationstänkandet vore vi beredda att accepteraett sådant om det fanns en bättre markering av skillnaderna mellan vård ochstraff samt om lagen hade en vårdideologisk inriktning i stället för som enteknisk-juridisk inriktning. Vi saknar diskussioner om vårdkvalitet ochsocialtjänstlagens intentioner om att det är de ungas behov som skall styravård- och behandlingsinsatserna. Det hårdare samhällsklimatet har också för-sämrat föräldrarnas rättssäkerhet och det stöd de behöver vid ett omhänder-tagande.LVU-analyserOm vi börjar analyserna från grunden så ser vi attutredningar som görs i LVU-sammanhang travar negativaargumenteringar på varandra. Detta görs för att styrkabehovet av de föreslagna åtgärderna. En anmaning i lagen attutredningen skall innehålla en avvägning mellan positiva ochnegativa sidor av klientens livssituation skulle ge ettobjektivare utredningsförfarande, förbättra relationerna tillutredarna och även öka motivationen hos den enskilde för dekommande vård- eller behandlingsinsatserna.Ersätt "mellanvårdstvång"med frivilligtkontraktsförfarandeDet som i dagligt tal kallas "mellanvårdstvånget" är någotsom socialnämnderna i ytterst liten omfattning använder sigav - det har därför inte har någon praktisk betydelse. Det kanutan saknad utgå ur lagen. Ett tvång i ett inledningsskede,vilket mellantvånget är, skapar undantagslöstmotstånd och vanmakt hos den som berörs av åtgärden.Vi föreslår att den ersätts med en möjlighet till ett frivilligt kontrakts-förfarande mellan myndighet och föräldrar/omhändertagen. Det skulle kunnabidra till bättre relationer med föräldrarna och markera deras betydelse vidett omhändertagande.Ombuden borde ges en starkare ställning. Familjen eller den som skallomhändertas skall kunna begära ett ombud eller en kontaktperson och då hamöjlighet att välja vem de vill ha som stödjare.Kvalitetssäkring avvårdinnehålletVårdens kvalitet skall ha en överordnad betydelse. Vi vill haen medveten kvalitetssäkring av vårdinnehållet så att endifferentiering och individanpassning kommer till stånd.Vi har ca 29 000 barn och ungdomar som blir föremål för samhälls-vård. Omkring 1 300 tvångsvårdas varav 500 på grund av det egna beteendet,d.v.s. de missbrukar och slåss. Det är den grupp ungdomar som vi nu getttillmälet "'värstingar"'. Något har gått snett - i samhället, hemma, eller hosdem själva. Samhället borde ha råd att ta fram en fungerande vård ochbehandling som kunde skräddarsys för var och en av dessa 500. Det skulle gedem ett värdigare liv och alla ett bättre samhällsklimat.50 miljoner kronor tillStatens institutionsstyrelseEnligt vår mening är vårdfrågan väsentlig när det gällerdenna lilla grupp. Det handlar då om en helhetssyn,omprioriteringar och ökade ekonomiska resurser samt etttvärbehandlingstänkande. avsätter i åretsbudgetmotion till Statensinstitutionsstyrelse för att utveckla och differentiera vårdenför denna grupp ungdomar.Det behövs en rad alternativ för att var och en skall få den vård debehöver. Problemen är komplexa och har en svåröverskådlig sammansättningav psykologiska, psykiatriska, pedagogiska, sociologiska, fysiologiska ochmedicinska faktorer. Därtill finns de etiska och juridiska överväganden somkommer in i bilden. Trots detta arbetar man mycket enskilt inom varjedisciplin med vård och behandling av dessa ungdomar, en grupp somtroligen aldrig varit mindre än i dag.ForskningDet behövs en samlad forskning för att finna alternativen ochden differentiering som behövs. Trots detta är forskningen påområdet försvinnande liten, knappast promillen avforskningsbudgeten. vill ha en utökadforskning som riktar in sig på att få fram adekvatabehandlingsformer för ungdomar med psykosociala problemsom yttrar sig i hög kriminalitet.Slutligen: trots ett ständigt sjunkande behov av tvångsåtgärder, en halve-ring , kommer förslag efter förslag till skärpt lagstiftning därmålgruppen är de s. k. unga lagöverträdarna. I en tidsperiod där ungdoms-brotten stabiliserats borde samhället i större utsträckning inrikta sinainsatserpå vårdens och behandlingens innehåll och mindre på ökad repression. Viföreslår därför en kraftig revidering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av vården av unga,2. att till utgiftsområde 9, C 5 för anvisar50 utöver vad regeringen föreslagit eller således .