mot · GK02U639 · 1996-10-07 00:00:00 — De mänskliga rättigheterna i Den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna iTurkiet har behandlats i under en lång följd av år. Iinternationella fora som , , FN och EUuppmärksammas MR-situationen i genom initiativfrån olika länder däribland Sverige.Turkiet har ratificerat såväl FN:s konvention mot tortyr somEuropakonventionen mot tortyr och den Europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Denturkiska koalitionsregeringen, som tillträdde 1991, lovade vid sitt tillträdeattvärna respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna i landet och demo-kratisera det turkiska samhället. I samband med att Europeiska unionenhösten 1995 skapade tullunionen mellan och ställde dendåvarande turkiska premiärministern ut löften om demo-kratisering och förbättrad respekt för mänskliga rättigheter. Sedan tullunioneningicks har situationen för de mänskliga rättigheterna i snarastförsämrats och några större framsteg när det gäller demokratiserings-processen har inte skett. Rapporter från människorättsorganisationer somAmnesty International, och HelsinkiWatch visar att många av de löften som utställts i olika sammanhang inte harhållits. tänds ett hopp att MR-situationen i detta land ska vändas tilldet bättre men ofta kommer också bakslagen.Under sommaren 1996 har särskilt matstrejk och fasta till dödsuppmärksammats i internationella media och de svåra förhållandena iturkiska fängelser har belysts. En rad åtal mot författare, journalister,människorättsaktivister och politiker har väckts.I rapporten från parlamentariska delegation till i maj 1995redogörs för de vitt spridda anklagelserna mot turkiska säkerhetsstyrkorsöverdrivna våld inklusive mord och tortyr i sin kamp mot terrorismen.Givetvis fördöms också PPK:s terrorism. Evakuering och förstörelse avkurdiska byar har drivit tiotusentals människor på flykt. Oförklarligaförsvinnanden av personer som senare återfinns mördade hör också tillbilden. Fyra parlamentariker, däribland Sacharovpristagaren ,hålls fortfarande fängslade till stor besvikelse för många parlamentariker iEuropa. låg till grund för ett uttalande med krav på Turkietatt förbättra MR-situationen i landet från parlamentariskaförsamlings möte i 9 juli 1996.Den bristande respekten för mänskliga rättigheter hänger intimt sammanmed politik att till varje pris slå vakt om landets enhet. Dennapolitikkan givetvis vara en svår uppgift i en region mellan , Mellanösternoch där konflikter av och till pågår och sönderfall hotar.Turkiets erfarenheter efter det ottomanska väldets sönderfall spelar stor rollför det politiska tänkandet. Omvärlden har olika syn på vilken roll skaspela i regionen. tenderar att se som en skyddsbarriär motsåväl ryska som arabiska och religiöst fundamentalistiska intressen medanman i ibland ser som en överlöpare till . Turkietsjälvt strävar att hävda sin roll som regional stormakt och brygga mellan deomgivande regionerna. Kraven på enighet medför att varje tendens tillsjälvstyre på etniska eller religiösa grunder ses som ett hot mot den turkiskastaten och grundläggande universella mänskliga rättigheter sätts ur spel. Detär inte bara kurder och assyrier/syrianer som utsätts för en hårdhäntassimileringspolitik Även armenier, grekisk-ortodoxa och aleviter drabbas.De ses ibland som hot mot den turkiska staten och utsätts för diskrimineringoch förtryck. Det är nödvändigt att det internationella samfundet upprätthållerett ständigt tryck på för att förmå landet att finna en väg att lösasinaproblem inom ramen för de internationella åtaganden som gjort vadgäller de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och löften attstoppa bruket av tortyr. Kampen mot terrorism, som den utövas av t.ex. PKK, kan inte användas som ett försvar för de kränkningar av mänskligarättigheter som pågår. har rätt att bekämpa terrorism och värna sinterritoriella integritet men politiken måste utövas i enlighet med rättsstatensprinciper. En fredlig lösning på den pågående väpnade konflikten ärnödvändig. Liksom på andra håll i världen som i , ,och måste den väpnade konflikten ersättas avvapenvila, dialog och förhandlingar. Den slutgiltiga militära lösningen harinte nåtts. Möjligheten för att sätta upp en permanent kommitté förlösning av den väpnade konflikten mellan PKK och den turkiska regeringenmåste prövas. måste söka stöd hos andra för att få tillstånd en undersökningsdelegation från som under den s.k.Moskvamekanismen på plats i undersöker situationen för demänskliga rättigheterna.Enligt vår bedömning bryter europarådsmedlemmen mot åtskilligaav artiklarna i angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. kan kritiseras för brottmot artikel 2, som kräver att envars rätt till liv ska skyddas genom lag,artikel3, som innebär förbud mot tortyr, artikel 5, som garanterar personlig frihetoch säkerhet, artikel 10, som skyddar envars yttrandefrihet och artikel 11,som garanterar friheten att deltaga i fredliga sammankomster samtföreningsfrihet.Självfallet bryter också mot såväl FN:s konvention mot tortyr somEuropakonventionen mot tortyr. som för förhindrande av tortyr har besökt Turkietoch rapporterat om tortyr. Dessa kommittéers rekommendationer har docknegligerats av . och andra länder måste envetet kräva attTurkiet följer dessa rekommendationer.Turkiets behandling av utomeuropeiska flyktingar lämnar också mycket iövrigt att önska och har karaktären av godtycke. bör begära attTurkiet ratificerar tilläggsprotokoll till flyktingkonventionisin helhet.Inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna bör verkaför en resolution som uppmanar att bjuda in dels den arbetsgrupp somundersöker bakgrunden till försvinnanden av personer och dels denarbetsgrupp som undersöker förekomsten av olagliga arresteringar. Sverigebör också verka för att FN:s utsedda rapportörer för utomrättsligaavrättningar och förekomsten av tortyr ges i uppdrag att granska Turkiet.Vidare bör uppmana att ratificera FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter samt dess tilläggsprotokoll.I samband med tullunionsavtalet antog rekommenda-tioner vad gäller bl.a. mänskliga rättigheter, demokratisering och en fredliglösning av den kurdiska frågan. har antagit enny resolution där man fryser vissa ekonomiska medel för samarbetet EU/och föreslår spärrning av delar av det s.k. Meda-programmet.Regeringen bör noga följa upp dessa Europaparlamentsresolutioner. Sverigebör också verka för att ministerrådet i sina överläggningar med Turkietihärdigt tar upp frågorna om de mänskliga rättigheterna och icke enbartbehandlar ekonomiska frågor. bör också ställa krav på att i sina utlovade årliga rapporter om ägnar MR-frågornastor uppmärksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en för lösning av den väpnade konflikten mellanPKK och regeringens väpnade styrkor i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska åtgärder för att få till stånd en undersökningsdelegationfrån som under Moskvamekanismen undersöker MR-situationen iTurkiet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste kräva att följer rekommendationernafrån och för förhindrande avtortyr,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för en FN-resolution om att uppmanaTurkiet att inbjuda arbetsgrupper som undersöker försvinnanden och olagligaarresteringar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att FN ger de särskilda rapportörer somgranskar utomrättsliga avrättningar och förekomsten av tortyr i uppdrag attockså granska ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör uppmana att ratificera FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter samt dess tilläggsprotokoll,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör begära att ratificerar 1967 årstilläggsprotokoll till flyktingkonvention i dess helhet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att följa upp senaste resolutioner om Turkietvad gäller mänskliga rättigheter, demokratisering och fredlig lösning på denkurdiska frågan,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur regeringen skall agera i ministerrådet i EU och inför för att stärka arbetet för de mänskliga rättigheterna i .