mot · GJ02A49 · 1996-06-10 00:00:00 — Sysselsättningsåtgärder (väckt med anledning av händelse av större vikt) SammanfattningArbetslösheten i är rekordhög. Mycket tyder på attden kommer att öka ytterligare.Den socialdemokratiska regeringen har misslyckats med att främjatillkomsten av nya jobb. Det beror ytterst på bristande insikt i villkoren fördet företagande som måste expandera, om välståndet skall kunna hävdas ochjobben bli fler.Vi presenterar här ett program för fler riktiga jobb i 55 punkter. Det utgårfrån övertygelsen att företagandet måste sättas högst på dagordningen och attföränderligheten måste bli det nya kännetecken.I programmet förenas krav framför allt på den allmänna ekonomiskapolitiken, skatterna, arbetsmarknaden, utbildningen och forskningensamt stödet till de arbetslösa. Enstaka förändringar är inte tillräckliga ommassarbetslösheten skall kunna hävas. Det gäller så mycket mera somförutsättningarna för arbete och företagande nu snabbt förändras. Sverigebehöver en i grunden ny politik som främjar mänsklig växt.Det här är våra förslag: Statens finanser måste vara i god ordning för att räntorna skall sjunka ochinflationen vara låg. Statsbudgeten måste snabbare bringas i balans än vadsom nu sker. Det bör ske genom ekonomisk tillväxt och besparingar på deoffentliga utgifterna En flexibel lönebildning är nödvändig. Regeringen bör underlätta föraktörerna på arbetsmarknaden att förnya lönesättningen så att den främjar denenskildes utveckling och tillkomsten av fler jobb Internationella föredömen skall tas tillvara. Studier av framgångsrikaförändringar i andra länder bör redovisas för Företagen måste ha ekonomiska möjligheter att växa om de skallkunna anställa flera. Skatten på arbete och kunskap, skatten påkapitalbildning och skatten på företagande måste sänkas i ensammanhållen strategi. Den s.k. värnskatten bör avvecklas. Därmed sänks marginalskatten till Egenavgiften till sjukförsäkringen sänks med en procentenhet. Denbeslutade höjningen 1997 och 1998 undanröjs Socialavgifter bör så långt möjligt relateras till utgående förmåner.Därmed sänks den totala skattekilen Den allmänna löneavgiften på avvecklas Kommunalskatterna bör sänkas med åtminstone till 1999 De försämrade betalningsreglerna för mervärdesskatt måste undanröjas Dubbelbeskattningen bör avvecklas En särskild skattereduktion på för vissa hushållstjänster införsför att snabbt stimulera tillkomsten av nya jobb Det måste bli enklare att starta företag. Det kan ske genom att den somvill starta företag gör en enkel anmälan och i retur får bl.a. skattsedel förföretagande Spärreglerna för fåmansbolag bör förenklas redan vid det Riskkapitalavdraget bör förbättras, bl.a. genom en förlängning i tre årutöver vad som gäller, avveckling av diskriminerande inslag och höjdbeloppsgräns Uppfinnare och innovatörer skall ha rätt att ta upp inkomster av royaltysom kapitalinkomst Rätt införs till nuvärdeavskrivning av investeringar i maskiner ochinventarier Mervärdesskatten måste reformeras bl.a. genom att tjänster till hushållenundantas. bör i EU utverka möjlighet att göra detta Energiskatten måste sänkas. Dagens energiskatter riskerar att leda tilldirekta företagsnedläggelser Beskattningen av tjänstebilar sänks. Det skulle ge omedelbara positivaeffekter för den svenska bilindustrin Kommunerna bör åläggas att upphandla i konkurrens. En kommunalkonkurrensrevision införs Krånglet för företagen måste reduceras. All statistisk uppgiftsskyldighet,med vissa oundgängliga undantag, bör ställas in En statlig avregleringsdelegation inrättas, bl.a. för att kontinuerligt prövaändamålsenligheten i regler riktade mot företagandet Statens skatteförmånsrätt vid konkurser bör avvecklas för att underlättanytt företagande Systemet med löneförmånsrätt och lönegaranti bör förenklas Privatiseringen av statliga företag bör återupptas. och börhärvid ges förtur. En långtgående liberalisering av arbetsmarknaden är ett viktigt inslagi en politik för större rörlighet och fler jobb. Den bör inledasomedelbart. Den arbetsrättsliga lagstiftningen måste förenklas kraftigt. En nyarbetsrättslig lagstiftning, med endast ett begränsat antal grundläggandestadganden om villkoren på arbetsmarknaden, bör införas Lagen om anställningsskydd (LAS) bör sättas ur kraft för nyanställningarfrån och som åtgår för att förbereda entotal förenkling av arbetsrätten De delar av en enklare arbetsrätt som infördes under den förra regeringenbör återintroduceras Arbetsdomstolen bör avvecklas som en del av en större reformering avarbetsrätten För att minska svårigheterna för den äldre arbetskraften att få arbete börmöjligheter öppnas att träffa avtal om kortare uppsägningstid bör i EU verka för återhållsamhet ifråga om arbetsrätten. Enotidsenlig nationell arbetsrätt får inte upphöjas till europanivå Kunskap blir allt viktigare för både konkurrenskraften och densociala rörligheten En nationell skolpeng bör införas. Det främjar valfrihet, konkurrens ochkvalitet Den kvalificerade eftergymnasiala utbildningen bör byggas ut till 20 000platser. Utbyggnaden bör ske tillsammans med företagen Insatser bör göras för att främja kvaliteten i den högre utbildningen somgrund för en kommande utbyggnad En bred analys bör göras för att utröna företagens behov av väl utbildademedarbetare. En kunskaps- och företagsexpansion kan därigenom genomföraspå ett ömsesidigt stödjande sätt Personliga utbildningskonton för den enskildes kontinuerliga lärande börbyggas upp av den enskilde och arbetsgivaren gemensamt En bred process med universitet, högskolor och företag bör initieras för attsöka definiera områden där genom forskning skulle ha särskilt godamöjligheter att hävda en plats i den internationella frontlinjen En databas om forskning för att underlätta teknikspridning till bl.a.småföretag bör byggas upp. Arbetsmarknadspolitiken skall vara stram och bidra till attarbetsmarknaden fungerar väl En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör införas den 1januari 1997. Ersättningperioden bör begränsas Sociala ersättningars, skatters och inkomstrelaterade avgifters inverkan pålönebildning och arbetslöshet bör utvärderas och redovisas senasthösten 1997 Arbetsmarknadspolitiken bör koncentrera insatserna till unga ochlångtidsarbetslösa. Ett brett lärlingsprogram bör introduceras för att underlätta ungasintroduktion i företagen För dem som är eller riskerar bli arbetslösa bör ettsamarbete utvecklas med företagen. Syftet skall vara att erbjuda möjlighet tilli vart fall temporärt arbete Arbetsförmedlingen bör vara fri. Återstående hinder för privatarbetsförmedling bör avvecklas. Lantbruket är en viktig del av ekonomin bör öka utnyttjandet av EU:s miljöprogram för jordbruket. Detsvenska lantbruket kan därmed bli mer konkurrenskraftigt Stödet till vallodling bör utökas inom miljöstödet Reglerna för miljöersättningen måste förenklas En utvärdering bör göras av vilka effekter ett investeringsstöd tillanimalieproduktionen kan få för jobben. Insatser behöver göras för att förbättra möjligheterna för olika delarav arbetsmarknaden att fungera väl Arbetslösheten bland invandrare bekämpas bäst genom ökad mångfaldoch avreglering. Utbildning, i synnerhet i svenska, är betydelsefull och börges högsta prioritet En distansutbildningsorganisation bör introduceras för inland.Goda utbildningsmöjligheter ökar attraktionskraften för företagsetableringar En ny ordning för anslag till särskilda regionala investeringar behöverinföras för att öka effektiviteten. Länsstyrelserna bör härvid ges en huvudroll Ett program för att främja kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden börutvecklas. En upplösning av dagens offentliga monopol bör utgöra etthuvudinslag i ett sådant program Rehabilitering bör i första hand ske i företagen. Ett konkret system för attmöjliggöra detta måste presenteras verksamhet, liksom lönebidragens ändamålsenlighet, bör bliföremål för en extern utvärdering. Ett program för fler riktiga jobb måste genomföras snabbt och medstor målmedvetenhet Regeringen måste noga följa hur programmet fungerar och rapporteraresultaten till . Beredskap måste finnas framför allt för ytterligareskattesänkningar. Följande förslag föreslår vi skall genomföras redan från den 1september : Undantag för lagen om anställningsskydd (LAS) för nyanställningar Återintroduktion av den enklare arbetsrätt som gällde till den 31 december1994 Skattereduktion för vissa hushållstjänster Rätt till nuvärdeavskrivning av investeringar i maskiner och inventarier Bättre betalningsregler för mervärdesskatt Energiskattehöjningarna som genomförts och beslutats under åretundanröjs Frihet för privat arbetsförmedling.Sverige kan växa, men bara om människor och företag tillåtsväxa. Vårt program för fler jobb är ett bidrag till att göradetta möjligt.InledningArbetslösheten är rekordstor. uppgick denöppna arbetslösheten till 324 000 personer. 220 000 varsamtidigt föremål för s.k. arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Räknat på detta sätt var sammanlagt 544 000 personer,motsvarande av arbetskraften, utan arbete.Statistiken underskattar emellertid den verkliga arbetslösheten. Till deredovisat arbetslösa skall läggas alla de som förtidspensionerats avarbetsmarknadsskäl, flyktingar som ännu inte kommit in i arbetskraften m.fl.grupper. Allt i allt uppgår arbetslösheten till ca en miljon människor, ellerdrygt av arbetskraften.Bland invandrare är arbetslösheten t.o.m. ännu större. I betydandeutsträckning hänger detta samman med en invandrings- och flyktingpolitiksom inte tillerkänner nya medborgare den fulla potential de oftabesitter.Arbetslösheten visar mycket få tecken på att avta, snarare tvärtom. () arbetslöshetsstatistik för maj framgår att denofficiellt redovisade arbetslösheten () ökat från 12,3 till12,8procent. Antalet anmälda lediga platser är 42000 färre än . Varslen har ökat med 11 000personer. Det är ett betydande underbetyg för en regering som säger sig varasärskilt engagerad i att bekämpa arbetslösheten.Allt fler bedömare anser dessutom att arbetsmarknadsläget kommer attförvärras ytterligare . AMS har den gångna vårennedjusterat sina redan från början dystra prognoser. Den ekonomiskatillväxten är dessutom svag.Tre nyckeltal är illustrativa för hur arbetsmarknaden utvecklats. Våren1991 minskade jobben med 1 000 . , , varsituationen den omvända. tillkom 1 000 nya arbeten. ärtrenden återigen den motsatta. har i genomsnittförlorat 1 000 jobb , eller sammanlagt 53 000 arbetstillfällen.Den stora arbetslösheten har gjort det som brukar benämnasinsider/outsiderproblemet tydligt. Arbetsrätt och lönebildning tenderar attskydda dem som har ett arbete, medan de som förlorat sitt eller är på väg inpå arbetsmarknaden möter växande svårigheter. De fackliga organisationernablir alltmer sammanslutningar för dem som har arbete, men ofta dearbetslösas reella fiender.I den senaste avtalsrörelsen hävdade t.ex. SHSTF att frågan huruvida allamedlemmar kunde behålla jobben om förbundets löneanspråk accepteradesvar underordnad löneintresset. strid mot 7-Eleven är ett annat exempel på samma förhållningssätt.Regeringen har uppenbart misskött kampen mot arbetslösheten. Hösten1994, efter regeringsskiftet, genomfördes "återställare" mot den borgerligaregeringens åtgärder. Det gagnade inte tillkomsten av nya jobb.Budgetpropositionen 1995, liksom kompletteringspropositionen ,utnyttjades inte för att föreslå nödvändiga tillväxtfrämjande åtgärder. Till ochmed den s.k. tillväxtpropositionen blev till ett förlorat tillfälleförde nya jobben.I den ekonomiska vårproposition som regeringen överlämnade framgick att ett samlat förslag till politik för attbekämpa arbetslösheten skulle presenteras för i ensärskild "sysselsättningsproposition". Till följd av sammanbrottet i den bestämde sig emellertid regeringen för att avstå frånatt ge möjlighet att besluta om åtgärder som kan ge nyaförutsättningar för tillväxt och fler arbeten.Vi finner för vår del detta oansvarigt, t.o.m. nonchalant. Att regeringenuppenbarligen överraskats av det alla andra länge vetat, nämligen att parternapå arbetsmarknaden inte rimligen kunde förväntas ta över lagstiftarensuppgifter ifråga om arbetsrätten, är minst av allt något skäl att också i övrigtlämna de arbetslösa i sticket.Det är mot denna bakgrund som Moderata samlingspartiet begärt att i enmotion "med anledning av händelse av större vikt" (RO 3:15) få presenterasina förslag till en politik för fler riktiga jobb. Att regeringen abdikerarfrånen av sina mest centrala uppgifter får inte innebära att nödvändiga åtgärderuteblir. De förslag vi lägger i det följande bör utan dröjsmål bli föremål förriksdagens överväganden och beslut.En värld i förändringTillväxt och omvandlingSverige, liksom en stor del av den industrialiserade världen,står i skiftet mellan det som brukar kallasindustrisamhället och ett samhälle med nya viktigakännetecken. Som en följd härav påverkas också arbetetsvillkor.Några uppgifter om hur arbetsmarknadens yrkesstruktur utvecklats gerperspektiv åt det som sker.DiagramDet är naturligtvis inte så att industri och industriarbeteupphör att spela en roll i det samhälle som kan skönjas.Tyngdpunkten förskjuts emellertid. Arbetet får endelvis annorlunda karaktär.Ett viktigt inslag i den stora förändring som just nu pågår är det ökadeinternationella utbytet. Länder som tidigare haft stora utvecklingssvårigheteruppvisar nu snabb tillväxt. Ekonomin globaliseras sommarknadsekonomin alltmer blir den gängse ekonomiska ordningen.Informationsteknikens genombrott gör information tillgänglig i realtid överhela jorden.Effekterna av dessa förändringar är omfattande, både i de delar av världendär människor tidigare levde i fattigdom, men där välstånd nu skapas, och iden gamla världen som utsätts för ny konkurrens.I många är den ekonomiska tillväxten dramatisk.Hongkong, , , , , , Taiwanoch har alla en tillväxt, år , som vida överstiger t.ex. . Iflera av dessa länder råder brist på arbetskraft.DiagramBetydelsen av denna utveckling kan knappast överskattas.Det gäller så mycket mera som den globaliserade ekonomingör det naturligt för allt fler företag att etablera sig varhelst ivärlden som arbetsbetingelserna framstår som mestattraktiva.Också närmare kan regioner med likartade goda betingelserutvecklas. Vissa av de central- och östeuropeiska länder som för bara några årsedan förtrycktes av kommunismen är redan attraktiva för svenska företagssatsningar.Omvandlingen av världsekonomin har flera allmängiltiga drag. Viktigast avdessa är att rörligheten och omsättningshastigheten ökar, attindividualiseringen av produktionen och samhällslivet förstärks och attkunskaper får allt större betydelse för varje lands konkurrensmöjligheter.När gränshinder, bokstavligt och bildligt, rivs, ökar flödet av impulser. Inteminst på finansmarknaderna illustreras och stundligen vad detinnebär när modern teknologi dessutom gör det möjligt att förmedlaimpulserna sekundsnabbt över hela jordklotet.Vi är övertygade om att detta bl.a. leder till att såväl samhället i stort somvillkoren för produktionen kommer att bli mycket rörligare än de tidigare var.Ny kunskap och nya erfarenheter kan tas tillvara utan gamla trögheter ochdröjsmål.Att marknadsekonomin blivit världens dominerande ordning innebär attlångt fler människor än tidigare blir delaktiga i de möjligheter till ekonomiskoch social utveckling som tidigare föreföll vara förbehållna , ochdelar av . Möjligheterna för bl.a. att leva på andra regionerspolitiska och institutionella missgrepp kommer att reduceras. Är inte desvenska villkoren konkurrenskraftiga glider företag och kompetens ur landet.Starka tecken antyder att hela denna omvandling också inbegriper enförändring med konsekvenser av både personlig och politisk karaktär. Detkollektiva tynar bort till förmån för individuell skaparkraft och personligabehov. Skälen härtill är flera.Marknadsekonomin är till sin karaktär individuell. Den bygger på attenskilda människor både vill och kan utvecklas för sitt eget och detgemensammas bästa. Att individualiseringen nu är så påtaglig sammanhängeremellertid också med att ett snabbt föränderligt samhälle inte kan styras i degamla kollektiva formerna. Utvecklingen går helt enkelt för fort.Av betydande mänskligt intresse är att informationstekniken inte bara görsedvanlig kommunikation enklare utan också möjligheterna att tillgodosepersonliga önskemål större. De löpande banden för massproduktion ersättsgradvis av en individanpassad företagsamhet som kan reagera på snabbaförändringar av människors preferenser.Sammantagna är de förändringar som världen genomgår starkt positiva. Deger utrymme för en välståndsutveckling som för många tidigare låg utomräckhåll. Kraften i förändringarna utsätter emellertid gamla strukturer förstora påfrestningar. Länder med svårigheter att anpassa sig till nya villkorkommer i denna process att drabbas av stagnerande tillväxt och ökadarbetslöshet. Det är detta nu erfar.ArbetetI den pågående förändringen av världsekonomin förändrasockså villkoren för själva arbetet. Det gängse mönstret fårgradvis vika för mer varierade arbetsformer.Vi vill här peka på några av dessa förskjutningar, som har särskilt storbetydelse för möjligheterna att bekämpa arbetslösheten.En första förändring gäller arbetets varaktighet. Medan det i det meraöverblickbara industrisamhället var rimligt att utgå från att ett arbete kundevara , kanske t.o.m. en enskild människas hela yrkesverksammaliv, är den nya arbetsmarknaden mer svåröverskådlig.Det leder till att byte av arbete blir vanligare. Det ställer i sin tur krav pågoda möjligheter till personlig förkovran för andra arbetsuppgifter, liksom påen personlig beredvillighet att anamma förändringar. Rörligheten, såvälmellan yrken som mellan orter och regioner, kommer att behöva förstärkas.En andra förändring gäller arbetstiderna. Om det tidigare möjligenframstod som naturligt att de flesta medarbetare arbetade enligtstandardiserade tidsregler, kommer både enskilda och företag attvilja och behöva ha mer varierade tider för arbete. Det gäller menockså i stort. Perioder av hårt arbete kan komma att varvas med perioder därarbetet inte är lika omfattande.En tredje förändring rör förhållandet mellan arbete fysiskt placerat i t.ex.företagets lokaler och arbete på distans, hemifrån eller från någon annat håll.Redan idag arbetar på distans åtminstone . Denandelen kommer att växa.En fjärde förändring, slutligen, rör förhållandet mellan anställning ochföretagande. Den normala svenska kulturen är att vara anställd. Andelenföretagare är lägre i vårt land än i flertalet andra, jämförbara länder.Bland dagens unga är det inte lika självklart att vara anställd, i vart fallinteav någon annan. Många vill vara sina egna, arbeta på uppdrag, på individuellameriter. Det pekar hän mot ett samhälle där gränsen mellan företagande ochanställning blir mer flytande. För många kan både anställning och egetföretagande förekomma parallellt.Sammantagna utgör dessa förändringar en påtaglig utmaning mot åtskilligagrunddrag i det svenska arbetslivet. På samma sätt som den globalaförnyelsen av ekonomin ställer krav på förändringsförmåga gäller om arbetetatt allehanda arbetsformer måste kunna utvecklas och erkännas. Arbetetsvillkor måste få formas av enskilda människor som anförtros ansvaret attsjälva fatta beslut om den egna framtiden.Sverige och arbetets nya villkorSverige har en rekordstor arbetslöshet. Mångamänniskor, som skulle vilja arbeta, får inte göra det. Det ärett slöseri med mänskliga resurser, som gör vårt landfattigare än det skulle behöva vara.Arbetslösheten utgör dessutom en betydande ekonomisk belastning förstaten och kommunerna. För varje människa som går från arbetslöshet tillproduktivt arbete vinner de offentliga kassorna ca 200 000 kronor.Ett särskilt illavarslande drag i dagens arbetslöshetssituation är attproblemen är störst inom sådana verksamheter där expansion vore allra mestangelägen. Av en studie, redovisad i ,framgår att har antalet varsel i offentlig tjänstminskat, medan varslen fortsatt att öka i det privata näringslivet. Varslen iden privata tjänstesektorn ökade ().Inflödet av nya jobb i tjänstesektorn förefaller att ha sjunkit med enfjärdedel.Två figurer illustrerar den utveckling vi här har redovisat.DiagramAtt arbetslösheten stigit snabbt beror delvispå att den offentliga sektorn, som tidigare anställde ett snabbtväxande antal medarbetare, kan göra det. Detkommer den inte heller att kunna göra.När den offentliga expansionen upphör, synliggörs de underliggandesvagheter som kännetecknats av, men dolt ellerförträngt. Företagen är för få, utvecklas för svagt och anställer snarare färreän fler. Det enskilda tjänsteföretagandet, den del av ekonomin som bordeväxa snabbast, är outvecklat.Att företagen inte kan eller vill växa tillräckligt fort finns det, dessvärre,rikhaltiga bevis på. Av en undersökning (1996) avseende 250småföretagare framgår att höga arbetsgivaravgifter, arbetsrättsregler, högaskatter och krångliga regler är direkt avhållande på företagstillväxten.Arbetslösheten har förvärrats av regeringens politik sedan valet 1994.Skattehöjningar på , varav en betydande del riktade direktmot företagen, har försvårat expansion och nyanställningar. "Återställandet"av de arbetsrättsformer som genomfördes under den förra mandatperioden harverkat i samma riktning liksom nedrustningen av viktiga delar av denavancerade kunskapsutvecklingen.Orsakerna till massarbetslösheten är emellertid bara delvis akuta. Avlångsiktigt större betydelse är den svenska samhällsstrukturens bristandeöverensstämmelse med de individuella och rörliga tendenser som präglarutvecklingen över hela världen.Låt oss i detta sammanhang peka på några förhållanden av särskildbetydelse.Sverige är ett extremt kollektiviserat samhälle. Den offentliga sektorn harlänge ansetts viktigare än den privata. "Att-ha-rätt-till"-attityden snarare än"jag-kan-bidra-själv" har alltmer kommit att känneteckna det svenskasamhället. Ekonomin, arbetsmarknaden och de sociala stödsystemen präglasav detta.Så kan det emellertid knappast fortsätta, om återigen skall kunnaväxa.Arbetsmarknaden är, som vi just antydde, uppbyggd efter samma kollektivaprinciper som samhället i övrigt. Lagar och kollektivavtal reglerar villkorenför arbetet, ofta också i minsta detalj. Företagande är en undantagsverksamhetsnarare än en huvudsak.Sverige har också en facklig organisationsgrad som tillhör de högsta ivärlden. av alla anställda är fackligt anslutna. Att den fackligamakten är utomordentligt stor är emellertid inte bara en följd av den högaorganisationsgraden. Till de fackliga organisationerna har också knutitsrättigheter som i andra länder tillerkänns de enskilda medarbetarnapersonligen.Den balans mellan de organiserade löntagar- och arbetsgivarintressena somen dynamisk arbetsmarknad kan dra nytta av, existerar dessutom knappast iSverige. Till stor del sammanhänger detta med att Socialdemokrater ochfackliga organisationer växelvis nyttjat fackliga och politiska metoder för attfrämja en av mera allmänna orsaker önskad maktförskjutning i samhället.De sammantagna effekterna av de förhållanden vi här har redovisat ärdjupgående och allvarliga. Massarbetslösheten har vi redan pekat på. Densvaga tillväxten är en annan. Den svenska ekonomin växer avsevärtlångsammare än vad som skulle vara möjligt. Resultatet syns tydligt i form avett mer begränsat löneökningsutrymme och i knappare resurser för t.ex.utbildning och vård.Skall jobben bli fler och välståndet högre, räcker det enligt vår mening intemed marginella justeringar av skattesatser eller lagparagrafer. Det behövs enmer fundamental förändring bort från det kollektiva till förmån för detindividuella, från det stationära till det rörliga, från det historisktbevakandeoch fördelande till det framåtriktade och skapande.Vi har inga stora förhoppningar om att en socialdemokratisk regering skallklara att leda ut ur arbetslösheten. Härtill är behovet av förändringalltför stort.