mot · GK02Ju510 · 1996-10-07 00:00:00 — Permissionsregler föröppenvårdsplacerade inomkriminalvårdenIdag finns det vissa regler inom kriminalvården för att enintagen i anstalt ska kunna beviljas en s k normalpermission.Innan den intagne släpps ut, har personalen på anstalten tilluppgift att bedöma om det kan finnas risker för attpermissionen kan misskötas. Bedömer anstaltspersonalen attdet ej finns någon större risk för misskötsamhet kanpermissionen beviljas.Dock finns det också andra regler som man måste ta hänsyn till och det ärde s k kvaltiderna. Dessa innebär att en intagen måste sitta av sitt straff enviss tidsperiod, beroende på hur långt straff man har, innan man kan beviljaspermission.Blir en dömd placerad på en öppen anstalt gäller idagföljande kvaltider:Strafftid på högst 6 månaderKvaltid på 1 månadStrafftid på 6 mån t o m 1 årKvaltid på 2 månaderStrafftid till högst 11 månKvaltid på 3 månaderStrafftid eller merKvaltid på en fjärdedel avstrafftidenHar den dömde suttit häktad räknas av frånkvaltiden.Idag placeras många som är dömda till fängelse ellermer direkt ut på öppna anstalter. Det kan vara dömda som ejhar missbruksproblem, som inte är rymningsbenägna, sominte utgör något hot mot enskild person eller personer somhar varit på fri fot innan domen verkställs. (Iblandkan domar ha överklagats och den processen kan ta . )Det är också vanligt att förstagångsdömda blir placerade påöppen anstalt.Har en dömd blivit placerad på öppen anstalt så har samhället alltså tagitden ställningen att personen kan klara av en sådan öppen placering.Rimligtvis borde den intagne då också klara av att ha permission inom den nufastställda kvalifikationstiden. Det finns ingen logik i att en person som t exär dömd till fängelse, är placerad på öppen anstalt och sedan får vänta 9månader på att få sin första permission. Det hela blir ju ännu mer ologiskt omden dömde kanske har varit på fri fot i innan han själv inställdesigpå anstalten. Det hade varit skillnad om samhället hade gjort denbedömningen att den dömde var så pass farlig att han skulle slutenplaceras.Då hade förståelsen för regelverket varit större. Kvalifikationstiden införpermission för öppenplacerade intagna med strafftid och däröver bördärför sänkas till 3 mån kvaltid.Nuvarande regler brister även i logik vad gäller permissionssystemet.Antalet timmar som de intagna får vara ute på permission är olika. Som regelkan man säga att man har 144 timmars permission på en tvåmånadersperiod.Detta gäller för alla som har mindre än kvar av verkställigheten. Har manöver kvar att verkställa så har man endast . Idagplaceras många intagna från slutna anstalter ut på öppna anstalter innan dehar kvar att verkställa. Detta innebär alltså att kriminalvårdens personalhar gjort den bedömningen att personen ifråga inte behöver sitta slutet avsäkerhetsskäl. Den intagne har visat god skötsamhet både i anstalten och utepå permissioner. I bedömningen ingår också att den dömde kan vara i behovav den vård som en öppenplacering ofta har större möjligheter att erbjuda.Logiskt sett borde dessa intagna då också ha samma kvot permissions-timmar, d v s 144, som övriga öppenplacerade. Men så är inte fallet. Trots attde är placerade på öppen anstalt så får de endast att ta ut. Antingen måste man bestämma sig för att personen ska varaslutenplacerad och då ha färre permissionstimmar. Eller så ska den intagnevistas på öppen anstalt och ska då ha att ta ut. Reglerna bör härändras så att de blir desamma, d v s . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permissionsregler för öppenplacerade och intagna ikriminalvården.