mot · GJ02Ub44 · 1996-06-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:206 Vissa skolfrågor m m InledningI proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. tarregeringen upp flera separata utbildningsfrågor. Folkpartietliberalerna delar uppfattningen att vissa förändringar i skolanär en del i en nödvändig och kontinuerlig förändringsprocess.Däremot vänder vi oss mot att ändra för sakens skull. Det ärlätt att få intrycket att regeringen lägger en mängd förslagendast för att på detta sätt försöka framstå somhandlingskraftig. Detta är dock ingen bra taktik. Förslag omförändringar på utbildningsområdet måste präglas avgenomtänkta analyser och långsiktighet. Vi vill återframhålla vad vi sagt om behovet av arbetsro förbåde och gymnasieskolan efter de senaste årensomfattande förändringar.Integration avförskoleverksamhet, skolaoch skolbarnomsorgVi välkomnar ett samlat ansvar för pedagogiken på encentralnivå och att samordningen av förskoleverksamhetenoch skolbarnomsorgen fortsättningsvis sker hosUtbildningsdepartementet. Detsamma gäller att ansvaret förtillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling av denpedagogiska verksamheten flyttas över till Statens skolverk.För att samordningen skall ge önskade effekter krävs att denföljs upp även på den kommunala nivån. Det är vårt intryckatt det är en bit kvar tills den traditionella skolnämnden ellermotsvarande har tagit det samlade ansvaret för ävenbarnomsorg och förskoleverksamhet. Det finns en storvariation när det gäller hur långt kommunerna kommit i sinsamordning av dessa verksamheter. Det är viktigt attnoggrant följa upp utvecklingen vad det gälleransvarsfördelningen inom kommunerna. Om inte det direktverksamhetsmässiga ansvaret har en riktig fördelningkommer ett gemensamt måldokument att bli ett dokumentutan tyngd.Det finns all anledning att försöka öka integrationen mellan skolan,förskolan och barnomsorgen. Vi vill dock uppmärksamma problematiken i attden pedagogiska verksamheten för barnen innan de börjar skolan inteomfattas av några skyldigheter. Varken barnomsorgen eller förskoleverksam-heten omfattas av någon pliktlag. Därför måste ett gemensamt måldokumentutformas på ett sådant sätt att föräldrar som har att ta ställning till vilkenverksamhet de skall välja för sitt barn inte upplever att kommunen anser vissaverksamheter som lämpligare än andra.I detta sammanhang vill vi passa på att beklaga det faktum att regeringentills vidare skrinlagt planerna på en tioårig grundskola. Att avstå från attinföra den tioåriga innebär en allvarlig felprioritering. Dennareform är överordnad för att kunna öka den totala kunskapsnivån iSverige och bereda vägen för en bättre gymnasieutbildning och senare ävenen bättre högre utbildning. Den tioåriga skulle möjliggöra attsammansmälta det bästa av förskolans utvecklingspedagogik och det bästa avlågstadiets kunskapsinriktade pedagogik.Prioritera ämnet svenskaRegeringen föreslår att även ett godkänt betyg i svenska somandra språk skall ge tillträde till gymnasieskolans nationellaoch specialutformade program. liberalerna anserinte att detta är önskvärt. Kunskaper i det svenska språket haren central roll för elevens möjligheter att klara sig väl vid enövergång från grundskoleutbildningen tillgymnasieutbildningen.När den nya läroplanen för infördes stärktes skolans ochkommunens ansvar för att alla elever i skall föras fram tillgodkända kunskaper i svenska. Därmed stärktes kravet på att sätta in extraresurser för de elever som riskerar att inte nå godkäntnivån i svenska. Dettainnebär en stor förändring inte minst för elever med annat modersmål änsvenska. Elever och föräldrar kan nu kräva att skolan tar sitt ansvar och gerdem den undervisning som krävs för att nå upp till kravet på baskunskaper isvenska. Enligt grundskoleförordningen har invandrarelever rätt tillundervisning i svenska som andra språk. Det är en samstämmig uppfattningbland lärare och språkpedagoger att elever med annat modersmål behöver enannan metodik/pedagogik i svenska än den som övriga elever får. Målet förundervisningen i svenska som andraspråk bör enligt liberalernasättas lika högt för invandrarelever som för svenska elever. Målet är att allaelever skall kunna använda språket som verktyg för en nyansrikkommunikation och eget lärande. Syftet med undervisningen i svenska somandraspråk är att eleven skall kunna gå över till den ordinarie undervisningeni svenska.Det finns många elever i som har ett annat modersmål änsvenska och en annan kulturbakgrund. Kunskapsnivån hos dessa elevervarierar därmed stort. En del saknar helt kunskaper i svenska och en del harjust börjat lära sig språket. Andra talar bra svenska men saknar kulturellförståelse eller saknar ännu möjlighet att använda svenska språket som ettredskap för att bearbeta information och självständigt skaffa sig mera och nyakunskaper. Att eleven talar bra svenska får därför inte ensamt användas somargument för en övergång till undervisningen i svenska. Bristande kunskaperi svenska hos de studerande är ett problem inom vissa utbildningar igymnasiet, men även senare inom högskolan. Villkoren för tillträde tillgymnasieskolans nationella och specialutformade program bör därför inteknytas till svenska som andraspråk. Målet måste vara att kravet påkunskapsnivå för tillträde till gymnasieskolan ligger på samma nivå för allaelever. Vi anser inte att tillträde till gymnasieskolan genom ett godkänt betygi svenska som andraspråk gynnar elever med invandrarbakgrund.Folkpartiet liberalerna vill understryka att den undervisning i svenska somandraspråk är av central betydelse för våra invandrarelever och därmedskolan. Syftet med undervisningen i svenska som andraspråk är dock ytterstatt eleven skall kunna gå över till den reguljära undervisningen i svenska. Omdetta inte har skett och eleven inte har erhållit ett godkänt betyg i svenska,såmåste det inom ramen för nuvarande regler anordnas möjligheter att genomgåett kompletterande test vid terminens slut.Blockbetyg i grundskolanFörslaget att öppna upp för att kunna ge blockbetyg i natur-och samhällsorienterade ämnen i är inteönskvärt ur flera aspekter. Det finns ingen anledning att igrundskolan inte separera bedömningen av elevensprestationer när det gäller de naturorienterande ämnena ochde samhällsorienterande ämnena.Trots att undervisningen av pedagogiska skäl ofta sker på ett ämnesöver-gripande sätt är ämnena i respektive block möjliga att åtskilja. Det finnselever som av olika anledningar har ett fördjupat intresse i något av blocketsämnen. Detta måste då kunna komma till uttryck i elevens betyg. Separatabetyg ökar dessutom flexibiliteten i betygssättningen och skapar därmed ettökat incitament för eleven att öka studieintensiteten om denne ligger nära enhögre betygsgräns. Det finns även goda skäl att ge separata betyg som ettskydd mot att vissa ämnen inom blocket av olika skäl underbalanseras inomramen för blockundervisningen.Det har blivit ett allt vanligare synsätt att ökad integreradundervisning i olika ämnen leder till en mer verklighetsanpassad utbildning.Det gäller dock endast till en viss gräns. I verkligheten finns det avgränsadekunskapsområden och i arbetslivet krävs inte sällan fördjupade kunskaperinom vissa områden. Att ge ett separat betyg i dessa ämnen hindrar inte pånågot sätt att undervisning bedrivs integrerat eller i projektform.Svenska språket innehållermer än grammatikRegeringen föreslår att nuvarande system med två betyg isvenska i gymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen tas bort. De två momenten inom ramenför Svenska B bygger på tämligen olika utgångspunkter. Detär inte nödvändigtvis alltid så att grammatiska färdigheter isvenska språket alltid motsvaras av färdigheter eller fallenhetför svensk litteraturkunskap. Detta kan vara särskilt tydligtför elever med invandrarbakgrund. När det gäller sådanaelever är det inte orimligt att tänka sig att det finns godakunskaper och intresse för svensk litteratur, somden egna grammatiska kunskapen i svenska inte når riktigtupp till samma nivå. Det kan då hävdas att eleven iställetskall följa undervisningen i Svenska B som andra språk.Detta menar vi är olyckligt då det i största möjliga mån skallunderlättas för alla elever att läsa Svenska B. Att det ävenfortsättningsvis ges två betyg i Svenska B hindrar inte pånågot sätt utvecklingen av ett integrerat, brett humanistisktämne där färdigheter och kunskaper eller form och innehållutvecklas parallellt i elevernas personliga bildningsgång.Timplaner förgymnasieskolanRegeringens förslag om att förändra den minsta garanteradeundervisningstiden till att fortsättningsvis endast utgörariktvärden för utbildningens omfattning är ett steg i rättriktning. Vi menar dock att en rimlig målsättning är att såsmåningom även frångå dessa riktvärden. Erfarenheter visaratt riktvärden från myndigheter tenderar att få ett kraftigaregenomslag än vad som är avsett när de fastställs.Timplanerna har dessutom haft endominerande ställning som styrningsinstrument i skolan. nya gymnasieskolan är det dock de uppsatta målen somär styrinstrumentet. För att gymnasieskolan fullt ut skallkunna bli flexibel och anpassningsbar efter elevernasvarierande behov är det viktigt att målstyrningen även ipraktiken sätts i förgrunden. Målet är således att riktvärdenaför timplaner inom gymnasieskolan skall avskaffas.ArbetsplatsförlagdutbildningFörslaget från regeringen om att öppna upp förarbetsplatsförlagd utbildning (APU) även för de Estetiska,Naturvetenskapliga och Samhällsvetenskapliga programmenär inte förankrat i verkligheten. är det ettjätteproblem att få fram till de program somidag innehåller arbetsplatsförlagd utbildningstid. Detta ärnågot som också erkänns i propositionen vad gäller vissaspecifika program.Det är svårt att överbetona behovet av goda kontakter mellan gymnasie-skolan och arbetslivet. Detta lyckas dock regeringen med genom sitt förslag.De av förslaget berörda programmen omfattas redan av ämnesanknutenpraktik i stället för APU. Det borde vara prioriterat att först och främstförsöka få den nuvarande APU:n att fungera innan det läggs fram förslag omatt ytterligare öka dessa möjligheter. Förslaget riskerar att ytterligareförsvåramöjligheterna att fullt ut förverkliga målen med APU för nuvarande programi gymnasieskolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrationen av förskoleverksamhet, skola ochskolbarnomsorg,2. att avslår förslaget att även godkänt betyg i svenskasom andraspråk skall ge tillträde till gymnasieskolans nationella ochspecialutformade program,3. att avslår förslaget om att ett sammanfattande betyg iämnesblock i skall kunna ges som alternativ till betyg ivarje ämne,4. att avslår förslaget om att endast ge ett betyg i svenskai gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om timplaner i gymnasieskolan,6. att avslår förslaget om att arbetsplatsförlagd utbildningskall kunna förekomma på de estetiska, naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga programmen.