mot · GK02Ub504 · 1996-10-07 00:00:00 — Vår framtida konkurrenskraft kommer att vara beroende avkunskapsintensiv produktion. För att öka tillväxten och ökasysselsättningen måste en förnyelse och förändring avSveriges näringsliv och arbetsmarknad ske. Satsning påkunskap, utbildning och kompetensutveckling måste bli ettkännetecken för denna utveckling. Utbildning, forskning ochkompetensutveckling är en grundförutsättning för att stärkanäringslivets konkurrenskraft, skapa nya jobb och tryggavälfärden.Om vi skall klara denna utveckling måste utbildningsnivån i samhällethöjas. Den kunskapstillväxt som måste till kan endast delvis lösas genom detårliga tillskottet av ungdomar till arbetsmarknaden, som är . Fyraav fem personer på dagens arbetsmarknad kommer att jobba kvar även in på2000-talet. Slutsatsen är att det inte räcker att förbättra och satsa på denordinarie skolan. Kompetensutveckling handlar främst om att höjautbildnings- och kunskapsnivån hos dem som redan är ute i arbetslivet.Framgent kommer högteknologiska och kunskapsintensiva företag ochbranscher att expandera och stå för stor del att tillväxten. Det är inom dessaföretag och dessa branscher som de nya jobben kommer att finnas. Även demer traditionella råvarubaserade branscherna kommer att behöva öka sittkunskapsinnehåll och sin förädlingsgrad.Det kunskapsunderskott som finns måste snabbt åtgärdas. I en syssel-sättningsstudie genomförd av pekas på att det tillkommer ca10 % nya arbetstillfällen med krav på höga kvalifikationer. En lika stor delarbetstillfällen med enklare arbetsinnehåll försvinner . Tillskottet tillarbetskraften av personer med ny utbildning utgör endast 2-3 %.Gapet eller underskottet däremellan måste lösas med kompetensutvecklingoch utbildning.Under perioden 1987-1992 försvann ca 320 000 jobb i . I stort settdrabbade hela sysselsättningsbortfallet de lågutbildade medan arbetsmark-naden för de högskoleutbildade expanderade. Mönstret var detsamma i helaNorden och gäller såväl industri som offentlig sektor.SACO framhåller i en rapport, "Vägvalet", att en ekonomisk tillväxt påminst kräver en snabb kompetenstillväxt i näringslivet där andelenav de anställda med akademisk utbildning i näringslivet bör öka från dagens till . Det vill säga en ökning från ca 190 000 till minst500 000 personer för att ersätta pensionsavgångarna fram till den aktuellatidpunkten.Fler personer behövergrundläggande utbildningEn första förutsättning för att stora delar av arbetskraften skakunna bli delaktig i den förnyelse av arbetslivet som ägerrum är att fler får möjlighet att skaffa sig grundkunskaper. finns det 1,5 miljoner människor i åldern somendast har genomgått folk- eller grundskoleutbildning. Ettstort antal av dem saknar även funktionella kunskaper isvenska, matematik, engelska och naturvetenskap. Ensärskilt utsatt grupp i detta sammanhang är invandrarna.Ytterligare en miljon vuxna saknar utbildning motsvarandekärnämnena svenska, engelska, matematik ochsamhällskunskap i gymnasieskolan.Även om många saknar kompetens motsvarande gymnasieskolans kärn-ämne står sig relativt bra vid en internationell jämförelse när detgäller grundskole-, gymnasie- och vuxenutbildning. Däremot är övergångs-frekvensen mellan gymnasieskola och högre utbildning för låg. tillantalet ungdomar som går igenom gymnasieskolan och andelen som fortsättertill högskolan har läge försämrats under senare år.Det finns ett stort behov av att öka antalet personer med högre utbildning,inte minst inom näringslivet. Detta gäller framför allt teknisk och naturveten-skaplig utbildning. Antalet personer med kvalificerad yrkesutbildningbehöver ökas. Av denna anledning är satsningen på 30 000 nya högskole-platser av största strategiska betydelse.Social snedrekryteringUtbildningen är ojämnt fördelad över olika socialgrupper.Undersökningar visar att det är de som redan har mestutbildning som får störst del av den vidareutbildning sombedrivs i arbetslivet. Genom social snedrekrytering tillutbildning tar vi inte tillvara varje enskild människasmöjlighet till förkovring och kompetensutveckling.Utbildningstradition, bostadsort, studieovana eller ekonomiskaomständigheter gör att många inte ser utbildning som ett alternativ. Förstefter i arbetslivet upptäcker de att deras utbildning är otillräcklig.Familj och försörjningsbörda gör att deras situation är annorlunda. Ordinariestudiemedel kan knappast trygga deras försörjningsansvar. Studier med a-kassa kan inte och är inte tänkt att finansiera detta utbildningsbehov. Iställetmåste ett annat och nytt system utformas. Möjligheten att kunna ta del avutbildning och kompetensutveckling under trygga ekonomiska ramar kommeratt avgöra deras val.Nästa stora utbildningspolitiska insats måste bli att motverka dagenssociala snedrekrytering. Ett nationellt kunskapslyft kan inte åstadkommasmed mindre än att de som har sämst/lägst utbildning i första hand gesmöjlighet till utbildning och kompetensutveckling.Livslångt lärandeLivslångt lärande förutsätter bl.a. återkommande utbildningoch kompetensutveckling. Detta hänger ihop med attomvandlingstrycket är stort och att kunskapen kommer attomsättas i allt högre takt. De flesta kommer att med jämnamellanrum behöva uppgradera sin kunskap eller behöva enutbildning för att söka sig till ett nytt jobb.Det kommer att röra sig om tämligen stora grupper. Finansiering av denkontinuerliga kompetensutvecklingen kommer därför att vara en nyckelfråga.Om det skall vara möjligt att nå denna ambition går detta inte att lösa inomordinarie ramar. Det skulle helt enkelt spränga de ordinarie studiestöds-systemen.En nytt system för finansiering av kontinuerligt lärande måste utformas. Ettfinansieringssystem för kompetensutveckling måste ha som sina utgångs-punkter att det ger försörjningsmöjlighet , stimulerarden enskilde till eget ansvarstagande för utbildning utan att samhället står förhela kostnaden. En modell kan vara ett delat ansvar mellan arbetstagare,arbetsgivare och samhället där det inrättas en form av samhällskontrakt somställer kunskaps- och kompetensutveckling i centrum.Utbildning måste löna sigI har avkastningen på individens investeringar iutbildning sjunkit under 1970-och 1980-talen. I många avvåra viktigaste konkurrentländer har utbildning gett störreutdelning.I dag är förhållandet mellan utbildningsnivå och lön förhållandevis svagt.För att öka intresset för utbildning och kompetensutveckling är det önskvärtatt utbildningspremien ökar.Det är viktigt att påpeka att endast höjd utbildningspremie inte är helalösningen för att uppmuntra till utbildning och kompetensutveckling. Andrafaktorer, som mer spännande och stimulerande arbetsuppgifter ellermöjligheten att byta jobb, har även stor betydelse.Studiemedel är av avgörande betydelse för att minska den socialasnedrekryteringen. Dagens studiemedel leder till en skuldfälla med livslångavbetalning. Den höga skuldsättningen som blir resultatet av högrestudier tillsammans med relativt svag löneutveckling bidrar till låga livslöner.För vissa utbildningar är till och med utbildningspremien negativ.Sammantaget bidrar inte detta till en utbildningstillväxt i samhället.Lönebildning förkunskapssamhälletOm utbildning och kompetensutveckling skall blikännetecknet för det framtida kunskapssamhället måste dettalöna sig. När fler inser utbildningens ochkompetensutvecklingens betydelse och att alla måste delta ikontinuerligt lärande eller återkommande utbildning kommerlöneförhandlingar att få andra förutsättningar. Lönesystemetkommer då att ställas om så att det stimulerar både denenskilde och företag att satsa på utbildning ochkompetensutveckling. Utbildning och kompetensutvecklingkommer att löna sig.För att stimulera överenskommelser mellan fack och arbetsgivare omkompetensutveckling bör staten ge möjligheter för finansiering avkompetensutveckling. I samband med löneförhandlingar skall arbetsgivareoch anställda kunna sätta av del av löneutrymmet på ett utbildningskonto ellerkompetensförsäkring. Staten bidrar med att avsättningarna blir skattemässigtgynnade.För företagen innebär detta att de är med och finansierar och förfogar överden del de finansierar. För den enskilde innebär det att hon/han förfogar överden del som är enskild avsättning. Staten bidrar med skattesubvention.Genom denna trepartsöverenskommelse finns möjlighet att bygga upp ettsystem enligt principen om kompetensförsäkring eller kompetenskonto.Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för lönebildningen framöver.För att klara både krav om kontinuerlig kompetensutveckling och krav om enlönebildning som inte äventyrar samhällsekonomin kan möjligheten att avtalafram löneökningar, inom ramen för satsning på kompetensutveckling, hagoda effekter på lönebildningen. Systemet förutsätter samförstånd ochsamarbete där arbetsmarknadens parter kommer att ha ett stort ansvar för attmedel avsätts samt att i samförstånd utarbeta gemensam policy i hur och närmedel skall användas.Flexibla utbildningssystemFör att ett kunskapslyft skall bli en realitet måste flera olikadelar utvecklas. Ett nytt finansieringssystem som gerutrymme för kontinuerligt lärande är en del. Andrautbildningspolitiska reformer måste ske parallellt.Utbildningens tillgänglighet måste öka. är mycket av utbildningen avtraditionellt snitt. Klassrumsundervisning är det dominerande. Krav om ökadflexibilitet kommer att öka framöver. Utbildning måste kunna anpassas tillvarierande behov, önskemål och tider. Att utforma utbildningssystem sommöter eleverna, istället för tvärtom, kommer att vara en av de störreutbildningspolitiska utmaningarna framöver.Ökade krav om lärande i arbete, lärande organisationer och mer avindividuellt behovsstyrd utbildning har svårt att passa in i traditionelltklassrumsbaserad utbildning. Återkommande utbildning och livslångt lärandeutgår från individens behov och önskemål. Nya former måste därför sökas.Decentraliserad utbildning och distansutbildning kommer att behöva öka.Möjligheten att varva utbildning med praktik måste förbättras.Vi har i andra motioner tagit upp krav om ökade möjligheter meddecentraliserad utbildning och distansutbildning. Genom distansutbildningkan den enskilde själv bestämma tempot och inriktningen. Utbildning pådistans innebär att man kan ta del av utbildning utan att vara beroende avresande till och från utbildningsorten.Även om utbudet av distansutbildning ökar kommer de flesta att någongång behöva ta del av kurser eller seminarier som inte kan anordnas pådistans. Utlokaliserad eller decentraliserad utbildning är då viktig.Resursfördelningssystemet inom högskolan missgynnar decentraliseradutbildning och distansutbildning. Genomströmning och examination är lägrejämfört med övrig utbildning. Dels hänger det ihop med studieovana ochannan studiebakgrund, dels hänger det ihop med att deltagarna läser på ettannat sätt. Att ta ut examina eller högskolepoäng är inte det intressanta,istället är det kunskapen som efterfrågas. Regeringen bör återkomma medförslag till hur decentraliserad utbildning och distansutbildning skall ökas.Genom mer datorbaserad undervisning kan den enskilde styra sin egenutbildningsplan. Med interaktiva system möjliggörs nya utbildningsformer.Modellen - Open UniversityÄven för de människor som, av olika anledningar, inte harmöjlighet att ta del av reguljär högre utbildning är detangeläget att finna former för kompetensutveckling på enhög nivå. En form som diskuterats för detta är OpenUniversity. Tanken är att man ska kunna ta del av högreutbildning och själv bedöma sina förkunskaper. I sedvanligordning tenterar man av kurser och får intyg pågenomgången utbildning. De kurser som ges inom OpenUniversity bör inte i sig kunna leda till en examen mentillgodoräknas då man registreras vid ett universitet eller enhögskola.Genom att kurserna erbjuds huvudsakligen på deltid och ges ochhelger finns utrymme även för heltidsarbetande att ta del av utbildningen.Kurser kan även ges i samarbete med andra utbildningsarrangörer, som t.ex.studieförbund, om kvaliteten på kurserna bedöms tillräckligt höga.Vid i har detta prövats och varit framgångsrikt.Genom blygsamma avgifter för att få studera vid det öppna harmånga människor tagit del av utbildning och även yngre har ibland börjatinom ramen för det öppna för att sedan gå vidare vid ÅboAkademi och ta ut en akademisk examen. Det öppna är ettprojekt som fortbildningscentralen vid Akademin driver.Centerpartiet anser att en utveckling mot flera öppna universitet ärönskvärd. Eftersom man i stor utsträckning kan samarbeta med olikautbildningsarrangörer och utnyttja högskolornas/universitetens lokaler kankostnaden begränsas och utbildning görs tillgänglig för flera. Regeringen böråterkomma till med förslag om öppna universitet och finansieringav dessa.Virtuell högskolaUtvecklingen inom dator- och kommunikationsområdet gördet möjligt att genomföra utbildning som är anpassad eftervarje students situation. Lösningar med system som FirstClass eller Internet genererar tillsammans medvideokonferensteknik en möjlighet att bryta rums- ochtidsbegränsningar. Framöver kommer "klassrummet" attkunna rymmas i en dator med fulla möjligheter till bådevisuell och auditiv, s.k virtuell, kontakt mellan lärare ochelever.Sverige har ett mycket modernt telekommunikationsnät. Rätt använt kandetta leda till nya former för kunskapslyft och möjligheten att möta framtidautbildningsbehov. Det har tagits initiativ till olika projekt för utvecklande avvirtuell högskoleutbildning. Som exempel kan nämnas att Falköpingskommun och Liber ansökt om att få inrätta en virtuell högskola.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma till med förslagom virtuell högskola och finansiering av densamma.YrkeshögskolaPå bland annat centerinitiativ införs en försöksverksamhetmed kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det finnsinom näringslivet stora behov av mer avanceradyrkesutbildning. Kraven på kompetens och snabbaförändringar i yrkeslivet gör att denna utbildning ärefterfrågad. anser att skallutformas som en integrerad del inom den övriga högskolan.Vi anser även att bör byggas ut i snabbaretakt än vad regeringen föreslagit. Antalet platser iyrkeshögskolan bör utökas från och med 1998.LärlingsutbildningUtöver det ordinarie utbildningssystemet börlärlingsutbildning utvecklas. Övergången mellan skola ocharbetsliv måste underlättas. Skoltrötta elever skulle må braom de efter kunde tillbringa i arbetslivetinnan de fortsätter till gymnasieskolan. Under gymnasietidenbör en växelverkan mellan skola och arbetsliv ske. Eftergymnasiestudier efterfrågas lärlingssystem som alternativ tillarbetslöshet eller högskolestudier.Utökad flexibilitet med mer öppna system bör kunna bidra till ökadrörlighet och övergångar mellan olika utbildningar och arbetsliv. Exempelfrån , , , och visar på godaresultat.Ett modernt lärlingssystem bör införas. Detta skall bygga på att statenansvarar för utbildningsdelen i skolan och företagen för utbildningsdelen iarbetslivet. En kombination av yrkesinriktad inskolning direkt i arbetslivetoch utbildning ger nya möjligheter. Lärlingsutbildning skall bygga påkompetenstanken. Utbildning får inte leda till återvändsgränder. Därför måstelärlingsutbildning, på samma vis som annan gymnasieutbildning, leda framtill allmän behörighet för högskolestudier. Eftersom en stor del avutbildningen kommer att vara direkt kopplad till produktionen kommer denteoretiska delen inte att . Då eleven deltar i produktionenmotiverar detta att lön utgår. Lärlingsutbildning innebär att det är fråga omutbildning. Eleven kan inte förväntas bidra fullt ut i produktionen varförlönen bör vara lägre . Arbetsmarknadens parter haransvar för att utforma avtal och regler för löne- och utbildningsvillkor isamband med satsning på lärlingssystem. För att snabbt komma igång medlärlingsutbildning bör det övervägas om offentliga medel skall utgå och vilkainitiativ som kan krävas för att snabbt få till stånd lärlingsutbildning.Eftersom det kommer att vara en utbildning som regleras och delvisfinansieras offentligt kan initiativ om lärlingslöner behövas. Centerpartietanser att regeringen bör återkomma med förslag.Det är vår uppfattning att lärlingsutbildning snabbt kan ge stor effekt. Inteminst är lärlingsutbildning väl lämpad för mindre och medelstora företag.Lärlingssystem kan även vara ett första steg i att starta eget.Utbildning förentreprenörskapMycket av det ordinarie utbildningsutbudet har inriktning påanställning. Därmed saknas kunskaper om att starta och drivaföretag. Utbildning i att starta och driva företag är önskvärt.Mer av entreprenörskap bör finnas i ordinarieutbildningsutbud. Därutöver behövs kurser eller utbildningari att starta och driva företag införas.FöretagsgymnasiumUtvecklingen i arbetslivet går mot ökad självständighet ochstörre ansvar. Inte bara i större företag och offentligaförvaltningar utan även på små arbetsplatser blir detvanligare med resultatenheter och arbete på eget ansvar. Detär angeläget att utveckla metoder och verktyg som kanstimulera attityder och färdigheter som krävs för att ungamänniskor skall kunna förverkliga egna projekt. Ungdomarsökade intresse för att starta eget är ett skäl till att satsa påföretagsgymnasium.I flera kommuner startar nu utbildningar eller gymnasieskolor medprofilering om entreprenörskap och småföretagande. Ett problemorienteratarbetssätt präglar ofta verksamheten där lärarna formulerar arbetsuppgifteroch problem som eleverna ska lösa. Oavsett vilket program man valt fåreleven utbildning i entreprenörskap. bejakar denna utveckling.De initiativ som tagits på flera håll kan mycket väl mångdubblas. Skolverketbör ges i uppdrag att sammanställa de erfarenheter som gjorts.Regeringen bör aktivt understödja startandet av företagsgymnasium. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringssystem för utbildning och kompetensutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en virtuell högskola,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall integreras i högskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för entreprenörskap,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett företagsgymnasium.