ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02K715 · 1996-10-07 00:00:00 — En växande del av opinionsbildningen i kontrollerasav ett fåtal kapitalstarka aktörer. I takt med ett ökande antalTV-kanaler har den skenbara mångfalden skapat alltenfaldigare television. Medelmåttans tyranni breder ut sig iallt fler kanaler.Yttrandefrihetsfrågan måste handla om varje medborgares rätt till yttrande-frihet. En debattarena som enbart förbehålls politiker och journalister skaparen fattig åskådardemokrati.TV-mediet är inte längre teknisk magi förbehållen en elit. Produktions-medlen kan tillgängliggöras de flesta. Medborgarna i lokalsamhället måsteges förtroendet att själva få organisera, producera och distribuera TV-pro-gram utan att vara beroende av kommersiella aktörer, centrala organisationeroch byråkrater. Det handlar om att skapa nya arenor för information, politiskdebatt och kultur. De grupper som sällan kommer till tals i professionella TV-kanaler, barn, ungdomar, och invandrare samt arbetslösa och pensionärer kanengageras och synliggöras.För att utveckla en ny icke kommersiell lokal-TV behövs en förbättradlagstiftning och ett statligt initierat samhällsstöd för en infrastruktur.Infrastrukturen skall kunna möjliggöra en fortlöpande utbyggnad av lokalakanaler över hela landet. Modellerna för detta finns redan i flera andra ländersom exempelvis , och . Embryot till dessa kanalerfinns redan i , och ; de lokala kabelsändar-företagen "öppna kanalen", som bland annat distribuerar debatter.De öppna kanalerna bör få möjligheten att nå hela befolkningen, detvill säga även dem som inte har tillgång till kabel-TV, och därför bör ledigtfrekvensutrymme ställas till deras förfogande. Sändningstillstånd bör ges perkommun till en ideell sammanslutning som bildas av organisationslivet i syfteatt sända reklamfri lokal-tv utan kommersiellt syfte. Företag inom press-,radio- och TV-området bör inte tillåtas medlemskap eller ägarinflytande pådenna lokala kanal. Det bör övervägas om en andel av licensmedel somtillförs SR och SVT kan användas för att finansiera ett infrastrukturellt stöd ienlighet med tysk modell. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om icke-kommersiell lokal demokratiskt förankrad television.
mot · GK02K717 · 1996-10-07 00:00:00 — Målet för är "att värna mångfalden pådagstidningsmarknaden genom att fördela det statliga stödettill dagspressen". Det är ett bra mål som stärker demokratin.Mot denna bakgrund är det med viss förvåning man läser att målet förTaltidningsnämnden är att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningarför synskadade m.fl. genom att fördela det statliga stödet till radio ochkassettidningar. Än mer förvånande är att regeringen bedömer att målet förstödet i stort sett har uppnåtts, då utgivningen av taltidningar täcker nära noghela landet och de flesta synskadade därmed kan abonnera på en dagstidning.Utöver detta föreslår regeringen att det finansiella utrymme som kan skapas iförsta hand utnyttjas för att förbättra den geografiska spridningen avtaltidningar.Om det är så viktigt att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden attpresstödet föreslås öka, varför är det då tillräckligt att de flesta synskadadekan abonnera på en dagstidning. Är inte demokrati och mångfald lika viktigaför alla medborgare?I dagens kärva ekonomiska läge är det måhända inte möjligtatt bygga ut stödet till radio- och kassettidningar, men målsättningen måsteändras.Målet för föreslås att få en motsvarande lydelse sommålet för : "att tillgodose synskadades, sådana funktions-hindrades som inte förmår att hålla eller bläddra i en tidning samt afatikersoch dyslektikers behov av mångfald på dagstidningsmarknaden genom attfördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar." HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet för .
mot · GK02K718 · 1996-10-07 00:00:00 — Fortsatt presstöd till fådagarstidningar Enligt de regler för presstöd som gällt får t.ex.fådagarstidningarna , hemmets Vän och tidningenPetrus presstöd. Dessa uppfyller även innehållsmässigt dekrav som ställs fortsättningsvis, enligt -94och regeringens kulturproposition 1996/97:3.Tidningarna har nyhetskaraktär, är oberoende, samt har innehåll medbetoning på tro, livsåskådning, etik, religion, sociala samhällsfrågor, miljöoch internationella förhållanden. De uppfyller kraven på en lågfrekventtidning att ha "ett allmänt och brett innehåll och riktas mot en vid läsekrets". (Kulturprop sid 167. )För att värna mångfalden, vilket är ett huvudmål i både Pressutredningen-94 och kulturpropositionen, är det angeläget att ideologisk och religiösmångfald eftersträvas, såväl som politisk.Skälet till att ovan nämnda tidningar inte skulle få presstöd, medanliknande publikationer med jämförbar nyhetsbevakning får presstöd, är att deförstnämnda inte har anknytning till något politiskt parti, medan de senarehar det. Fådagarstidningar särbehandlas därmed negativt bara för att de intehar anknytning till politiska partier, vilket inte är önskvärt.En punkt i regeringens kulturproposition som starkt avviker frånPressutredningen -94 gäller avvecklingen av presstöd i de fall presstödföreslås upphöra för en tidning. föreslog en nertrappningpå , medan det i propositionen föreslås med 50-procentigt bidraggällande från . Att ha en så kort nedtrappning torde orsakasvåra problem för tidningarna, eftersom avtal ändå måste följas. En femårigavveckling borde vara ett minimikrav. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fådagarstidningar skall, om de uppfyller presstödsreglernaskriterier, erhålla fortsatt presstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningar som inte skall uppbära presstöd får enövergångstid i enlighet med förslag.
mot · GK02K719 · 1996-10-07 00:00:00 — Målet för är "att värna mångfalden pådagstidningsmarknaden genom att fördela det statliga stödettill dagspressen". Det är ett bra mål som stärker demokratingenom att det motverkar risken för att en hegemoni av enenda tidning uppstår på en viss ort, då det annars lätt skullebli ett antal "lokala tidningsoligopol".Mångfalden är inte mycket värd om den inte kan erbjudas till alla. ärdet bara ca hälften av alla dagstidningar i som finns att tillgå somtaltidningar. På många orter finns det därför bara en tidning i taltidningsform.Tillgång till taltidningar är en nödvändighet för synskadade, men även förmänniskor med sådant funktionshinder att de inte kan bläddra i en tidning,samt afatiker och dyslektiker. Ändå bedömer regeringen att målet för stödet istort sett har uppnåtts, då utgivningen av taltidningar täcker nära nog helalandet, och de flesta synskadade därmed kan abonnera på en dagstidning.Nytt målMålet för måste vara att värnamångfalden på dagstidningsmarknaden genom att fördelastöd till dagspressen för att möjliggöra att all svenskdagspress finns att tillgå som radio- och kassettidningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av större mångfald av taltidningar.
mot · GK02K803 · 1996-10-07 00:00:00 — har beslutat att relationerna mellan staten ochSvenska kyrkan ska ändras. De övergångsbestämmelser somfinns i grundlagen kommer att ersättas av mer varaktigaregler. arbetar representanter från kyrkan och staten iolika grupper för att närmare utforma de lagändringar somriksdagen ska ta ställning . Ändringarnaberäknas träda i kraft i början av nästa årtusende.Riksdagen har på förslag av kyrkomötet beslutat delegera frågor omprästämbetet till . tjänstgör ett stort antalkvinnliga präster i . avskaffades den särskildalagparagraf som gav kvinnor rätt till prästämbetet i . Denbehövdes inte, eftersom kvinnor har lika rätt som män till alla statligtreglerade tjänster. När relationerna mellan kyrkan och staten ändras efter år2000 kommer detta inte automatiskt att gälla längre. ochandra samfund som verkar i är t ex inte skyldiga att öppna ämbeteför alla med erforderlig kompetens.Grundlagen kommer att innehålla en paragraf om att det skall finnas en ensärskild lag om . En arbetsgrupp håller på att ta fram förslagtill denna lag. Det bör övervägas om det inte åter bör införas en icke-diskrimineringsparagraf i denna lag, som garanterar att kvinnor självklarthar fortsatt rätt att prästvigas i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors rätt till prästämbetet i .
mot · GK02K901 · 1996-10-07 00:00:00 — Jämställdhet mellan olika informationskällor I informationssamhället blir tillgången tillinformationskällorna en nyckelfråga. hävdarRiksrevisionsverket att digitala informationskällor skall ta utfull kostnadstäckning för tillhandahållande av information.Samtidigt har beslutat att kostnadsfritttillhandahålla Rixlex. Arkivet för bild och ljud ärhuvudsakligen åtkomligt endast för forskare.Biblioteksutredningen vill skapa fri tillgång till information,under förutsättning att den är tryckt på papper - denlångsammaste av alla informationskällor.Självfallet är det tillgången till information som är det viktiga - inte ombäraren av informationen är papper, tape, disk, film eller annat.All offentlig information bör därför hanteras lika och mycket talar för attdet ur samhällssynpunkt är fördelaktigt om den i rimlig omfattningtillhandahålles kostnadsfritt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet mellan olika informationsbärande medier.
mot · GK02K904 · 1996-10-07 00:00:00 — kunde folk, både kvinnor och män, förförsta gången gå till val av strejker,demonstrationer, tal och paroller, motioner ochinterpellationer samt oroligheter.De första riksdagsbesluten om att införa allmän och lika rösträtt fattadesunder inflytande av de omstörtande händelser som skakade i förstavärldskrigets spår. Också var i gungning och rädslan för att orolig-heterna skulle spridas till vårt land fick motståndet att mjukna.Den allmänna och lika rösträtten är den i särklass viktigaste författnings-reformen som genomförts i vårt land.Med tiden har medborgarna börjat uppleva den politiska demokratin somsjälvklar. uppträder emellertid oroande tendenser. Det gäller intebara att antidemokratirörelsen allt mer ogenerat börjat visa sig. Det gäller änmer det långsamt vikande intresset för de politiska valen, särskilt blandungdomarna.En demokratins dag löser naturligtvis inte frågan om demokratins fortbe-stånd, men den skulle förhoppningsvis bidra till att det, kring den dagen, blirsjälvklart att debattera demokratin som samlevnadsform i våra skolor medtemadagar, uppbyggda kring diskussioner, skådespel, uppsatsskrivning ochannat i massmediaform av intervjuer, historiska återblickar osv.Motionen är tankar av en ärorik man från , f.d. kommunalråd,. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att instifta en demokratidag.
mot · GK02K905 · 1996-10-07 00:00:00 — tillbaka är ordensväsendet avskaffat försvenska medborgare. Det ansågs somomodernt och inte passande i en demokratisk stat. I stället fördet anrika ordensväsendet delar vi i stället ut medaljer. Det ärdels medaljer där regeringen bestämmer vilka som skall fådem, dels sådana som Monarken beslutar om. Detta visar attbehovet och önskemålet att till förtjänta medborgare visa sinuppskattning finns kvar i allra högsta grad. Vi bör användade förnäma ordnar vi har i vårt land i form av Serafimerordenoch och de två avskaffade ordnarnaVasaorden och Svärdorden.Inom EU är det bara som saknar ett ordensväsende. Till och medi nybildade republiker som har man ett väl fungerande ordenssystem.Enligt svenska regler får svenska ordnar endast förlänas utländskamedborgare. Denna orimlighet uppdagades då regeringen kom påatt det skulle vara märkligt att HKH Kronprinsessan den dagen hon blirstatsöverhuvud skulle förläna utländska medborgare ordnar hon själv intehade rätt att bära, trots att hon när hon blir monark faktiskt blir de svenskaordnarnas "Herre och Mästare". Därför ändrades bestämmelserna så attockså medlemmar i den kungliga familjen kan förlänas de kungliga ordnarna.Det är därför som HKH Kronprinsessan och HKH Hertiginnan av Hallandnumer har rätt att bära Serafimerorden.Dagens ordning ter sig mot denna bakgrund än märkligare. Varför skallinte svenska medborgare kunna bära de egna svenska ordnarna? Någotordentligt svar på detta har aldrig givits. I sammanhanget är det värt attnotera att representanter för vårt land i internationella sammanhang iblandmöts av misstänksamhet. För andra länder är det naturligt att man dekorerartjänstemän med ordnar för goda insatser för det egna landet. Men de svenskarepresentanterna kommer alltid utan utmärkelser eller ordnar vid t.ex.banketter och mottagningar, vilket lätt tolkas som att skickar mindrekvalificerad personal. Ett missförstånd som är lätt att lösa.Det är därför hög tid att ändra de nuvarande bestämmelserna och gesvenska medborgare rätt att erhålla de kungliga ordnarna på sammapremisser som gäller för kungahuset och alla tusentals utländska medborgaresom redan har rätt att bära svenska ordnar. Det går inte att hävda attordensväsendet är förlegat eller ojämlikt. Vi måste, liksom resten av världen,kunna visa våra egna medborgare uppskattning genom att ge dem möjlighetatt få en kunglig orden! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om att återinföra rätten försvenska medborgare att erhålla de svenska kungliga ordnarna i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om att återinföra Vasa-respektive i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K907 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringens förslag under utgiftsområde 1, ,innebär en betydande ökning av anslaget i förhållande tillvad som beräknats i vårpropositionen. Anledningen tilluppräkningen är dock inte en felberäkning utan i alltväsentligt beroende på att regeringen väljer att föreslå nyautgifter i form av exempelvis ökat partistöd och ökadeförvaltningskostnader.Miljöpartiet föreslår en minskning av utgiftsområdet med 150 miljoner krför 1997, en minskning med för1998 och för1999 i förhållande till regeringens förslag.Stödet till politiska partier höjs enligt regeringens förslag med 30 miljonerkr . anser att stödet istället bör bibehållas på nuvarandenivå. Med tanke på det ansträngda budgetläget kan knappast en höjning avpartistödet anses som tillräckligt angeläget.Regeringskansliet har ökat sina kostnader betydligt medannästan alla myndigheter och bidrag fått vidkänna nedskärningar. Ofta harbesparingarna inte enbart varit av ondo. Bättre effektivitet och organisationkan t.ex. bli följden av att myndigheten tvingas se över verksamheten. Dettagäller säkerligen också . föreslår därför attanslaget minskas med , . Det innebären minskning av kostnaderna om . Besparingen bör kunna klarasgenom exempelvis mindre kostsamma resor och effektivare organisation.Miljöpartiet föreslår en minskning av anslaget B 1, ledamöteroch partier m.m., med och 35 miljoner krför 1999, i förhållande till regeringens förslag. Minskningen bör kunnagenomföras genom en minskning av ledamöternas kostnadsersättningar,mindre kostsamma resor och en effektivisering av den inre förvaltningen.Riksdagens förvaltningskostnader beräknas öka kraftigt. Orsaken är, enligtregeringen, det stora behovet av lägenheter för riksdagsledamöterna.Miljöpartiet bedömer dock att behovet är kraftigt överdrivet varför det börvara möjligt att reducera kostnaderna. En minskning av anslaget B 2 med 30miljoner kr och är därför rimligt.Fördelning påanslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inomutgiftsområde 1 Rikets styrelseFörslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.1Rikets styrelseRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totala utgiftsområdet378139903933-150-150-175AnslagA 1Kungliga hov- och slottsstaten747072B 1Riksdagens ledamöter och partier m.m.429460475-20-20-35B 2Riksdagens förvaltningskostnader377460420-30-40B 3Riksdagens ombudsmän,m.m.194519131961-100-100-100C 2Svensk författningssamling111C 3Allmänna val48205120C 4Stöd till politiska partier145115115-30D1Justitiekanslern999D 2Datainspektionen232425D 3Sametinget111011E 1Presstödsnämnden ochTaltidningsnämnden655E 2Presstöd542541541E 3Stöd till radio och kassettidningar124127127E 4Radio- och TV-verket888E 5 och hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 1. enligt förslag i tabell,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 1. Riketsstyrelse enligt tabell.
mot · GK02K908 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av det officiella belöningssystemet har flera framställningar gjorts genommotioner till om att återinföra ordensväsendet iSverige. Belöningssystemet framstår som högst splittrat.Svenska medborgare får inte mottaga svenska ordnar. De är förbehållnautländska medborgare. Detta i sin tur har medfört en icke önskvärd splittring.Halvofficiella utländska ordnar, liksom "privatordnar", har fått en ökadspridning.Detta är knappast en önskvärd utveckling. Varje samhälle torde ha behovav att kunna belöna sina medborgare för förtjänstfulla insatser. Praktiskttaget alla andra stater har någon form av ordnar eller liknande belöningar,som kan tillfalla förtjänta medborgare.Det enda land, som följt exempel, torde vara , som efterden "realsocialistiska" fall avskaffat alla ordnar förbulgariska medborgare, medan tre ordnar för utländska medborgare återstår.I många av de tidigare hade det gått inflation i ordnar ochmedaljer. Dessa länder har dock snabbt försökt att återvinna sin identitetgenom att införa ett traditionellt belöningssystem. Det gäller bl.a. ,, , och . Även i våra baltiska grannländerhar en reformering av ordensväsendet ägt rum liksomi och . I inget land har man dock - förutomBulgarien - velat följa den svenska modellen att avskaffa ordensväsendet fördet egna landets medborgare.Det torde knappast finnas något billigare sätt att visa samhällets erkänslaför gjorda insatser än genom ordensbelöningar. bör bryta sin inter-nationella isolering i detta hänseende. Enligt vår uppfattning är det nu högtid att göra en ordentlig översyn över hela det officiella belöningssystemet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av det officiellabelöningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K910 · 1996-10-07 00:00:00 — och är de två länder i EU som inte harnationaldagen som helgdag. Detta är särskiltanmärkningsvärt då man kan notera en fullständig brist påsamstämmighet bland EU:s medlemsländer vad gäller datumför de andra s.k. allmänna helgdagarna. Nyårsdagen ochjuldagen är de enda gemensamma, vilket framgår av SOU1994:58 Nationaldagen.Vi anser att och svenskarna skall kunna hedra sin nationaldag påsamma sätt som övriga EU-länder genom att den blir en helgdag.Det finns fler skäl än vårt EU-medlemskap till att nationaldagen skall blien helgdag. är t.ex. av invånare föddautanför landets gränser eller har ett utländskt medborgarskap. För att kännatrygghet, möta och ta emot nya kulturer måste man förstå sin egen kultur -vara trygg i det svenska. Det är en stor utmaning att se till att de nyasvenskarna integreras på smidigt sätt i . Vi har tyvärr undervärderatsvårigheterna och möjligheterna. Säkerligen bottnar detta i vår egen svagaidentitet, något som lätt skapar rädsla för det främmande och okända i ställetför nyfikenhet och intresse.Det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet ochsamhällssystemet är delar av vårt kulturarv som både svenskar och våra nyasvenskar behöver förstå och lära känna. De är en del av vår identitet ochgrunden för en nationell samhörighet och självkänsla. Att kunna tala sittlands språk anser vi t.ex. vara en demokratisk rättighet.Vi tror naturligtvis inte att dessa problem löses enbart genom att inrätta enhelgdag på nationaldagen . Däremot anser vi att det skulle vara en tydligmarkering av nationens strävan.Detsamma ansåg majoriteten av remissinstanser som yttrade sig överNationaldagsutredningens betänkande . Trots de samstämmiga svarenföljde inte regeringen beredningens förslag att göra till helgdag utanhar låtit frågan bero.Vi anser att den svenska nationaldagen bör vara helgdag. Detta är en viktigåtgärd för att ge alla medborgare i en ökad självkänsla inför enalltmer komplicerad och förändrad omvärld. Den som är säker på sinhemtillhörighet blir också säker i umgänget med det nya. Statsministern talargärna om att vi skall vara stolta över vårt fina land. Låt oss visa detta ihandling! Nationaldagen som helgdag ger medborgare, gammalsom ny, möjligheter att lyfta fram landet. nationalsymboler skall enaland inte dela det.Införandet av en ny helgdag innebär ökade kostnader, därför ansluter vioss till förslag att upphör att varahelgdag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att göra till helgdag i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GK02K911 · 1996-10-07 00:00:00 — är inte enbart renskötande samer. Jakt, fiske ochrennäring är alla tre traditionella samiska näringar och enviktig grund för den kulturella mångfalden. Detta är enindividuell urminnes hävd.Samernas rätt att leva och utöva sin verksamhet har under årens loppförändrats och försämrats på ett sätt, som gör att vi nu en gång för alla måsteta ställning för hur deras framtid ska gestalta sig. Ska vi tillåta samerna, densvenska urbefolkningen att få samma rättigheter som urbefolkningen iKanada, för att nämna några eller ska vi fortsätta som vi gjorthittills och långsamt strypa deras förutsättningar att överleva?För att individuell urminnes hävd ska kunna beaktas måste rennäringslagenändras. För att den nu sönderslagna kulturtraditionen ska kunna återställasmåste en ändring av ripjakten ske. Vi måste en gång för alla bestämma ossför om vi ska ratificera 169-konventionen. Upprättande av en språklag ärviktig.Jag menar att vår svenska urbefolknings framtid, samerna, nu är allvarligthotad och vi måste en gång för alla bestämma oss för hur deras framtid ska seut. Därför måste en ny utredning ske, där alla samer verkligen får komma tilltals och målet måste vara ett antal lagändringar som syftar till att tryggaderasframtid där den kulturella mångfalden tas tillvara. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om samernas situation.
mot · GK02K912 · 1996-10-07 00:00:00 — Minskat stöd till politiska partier De politiska partierna utgör kärnan i fria staters liv, har detsagts. Förvisso har de politiska partierna en stor ochväsentlig uppgift att fylla i en demokrati. Men om de skallkunna leva upp till de förväntningar som ställs på dem, krävsockså att de kan stå oberoende gentemot alla särintressen.Deras integritet kräver att de inte är beroende av bidrag frånolika organisationer eller intressenter. Inte heller bör de varaalltför beroende av stöd från den offentliga sektorn. Enligtvår uppfattning bör partistödet minska och på siktreformeras.Sveriges ansträngda ekonomi ställer krav på största möjliga återhållsamhetmed de offentliga utgifterna. Detta gäller i princip alla områden och såledesäven stödet till de politiska partierna. Moderata samlingspartiet har under enföljd av år krävt en minskning av partistödet. Vi finner det helt orimligt att inuvarande bekymmersamma läge då neddragningar drabbar så många förmedborgarna vitala områden, kraftigt öka stödet till just de politiskapartierna. Vi avvisar med bestämdhet regeringens förslag att öka partistödetmed för budgetåret 1997.Stödet bör också i sin nuvarande omfattning reduceras. Vi föreslår såledesen minskning av stödet till en tredjedel av det nuvarande , vilketinnebär en besparing på och 76,8 miljonerkronor . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anslå för utgiftsområde 1anslag C 4 Stöd till politiska partier 1997 i enlighet med vad som anförts imotionen.