mot · GK02N256 · 1996-10-07 00:00:00 — Hur stor andel av den traditionellt offentliga servicen som skaerbjudas i privat regi måste avgöras av medborgarnas val i ett utbud av olikatjänster.En del av den kommunala verksamheten kan med fördel skötas påentreprenad. Det gäller främst teknisk verksamhet, men också viss socialverksamhet. Möjligheterna att driva enskilda, kooperativa ochföreningsdrivna daghem, vårdcentraler och måste förbättras.Politikerna måste i högre grad än renodla sin roll somkonsumentföreträdare, och inte påta sig dubbelrollen somproducentföreträdare.Samverkan inom olika former av kooperativ verksamhet har godamöjligheter att bli intressanta alternativ bland annat i reformeringen av denoffentliga sektorn. Personalkooperativ, föräldrakooperativ, producent- ochkonsumentkooperativ är former som kan frigöra kreativitet, utvecklingskraftoch konstruktivt samarbete.En reformerad offentlig sektor som effektiviserar och renodlar sinverksamhet ställer ökade krav på enskilda innevånares personligaansvarstagande. Detta ansvarstagande kan i sig leda till nytänkande ochutveckling av de uppgifter som tidigare tillhandahållits av det offentliga. Ettökat personligt ansvarstagande måste ges materiella förutsättningar attfungera genom att skatteuttaget sänks i motsvarande mån.Sälj ut statliga företagUnder fyrklöverregeringen påbörjades ett arbete för attminska statens ägande i 35 namngivna företag samt attprivatisera Nordbanken. Tillsammans representerar dessaföretag ett värde . Av de 36företag som fyrklöverregeringen fick bemyndigande att säljahelt eller delvis har 20 sålts eller överförts till annan ägare.Sammanlagt har dessa försäljningar inbringat 23 miljarderkronor till statskassan (exklusive försäljning av Nordbanken)och minskat statens upplåningsbehov med motsvarandebelopp. Det bör nämnas att denna utveckling mot ett minskatstatligt ägande pågår runt om i hela . Bara under1993/94 beräknas privatiseringar av företag i hauppgått till en storleksordning av cirka 280 miljarder kronor.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . De företag som är aktuella är sådanasom är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kaninte säljas innan omstrukturering skett. Det finns självfallet ingen anledningatt byta ett monopol mot ett annat. Vid utförsäljning bör enligt våruppfattning allmänheten och de anställda i företagen vara en viktigmålgrupp. Syftet är att sprida ägandet och på så sätt erhålla ett näradeltagande i den privata sektorns och företagens utveckling.Socialförsäkringar ochpensionerSedan reglerna om arbetsgivarperiod i sjukförsäkringeninfördes har den tidigare höga sjukfrånvaron minskat.Den karensdag som senare infördes och de sänktaersättningsnivåerna har givetvis också bidragit. Dennaminskning av sjukfrånvaron är förstås positivt för företagensom därmed på ett bättre sätt kan planera sin produktion.Eventuellt kan arbetsgivarna totalt sett ha minskat sinakostnader genom denna förändring, men detta kan inte medsäkerhet bekräftas. Arbetsgivarkollektivet har fåttkompensation för det ökade ansvaret genom lägrearbetsgivaravgifter. Detta torde dock inte nog hakompenserat de små företagen. Premierna för den särskildaförsäkring mot kostnader för sjuklön som finns för mindreföretag måste sänkas så att de som bäst behöver skydd motoförutsedda kostnader anser sig ha råd med försäkring. Småföretag kan ha stora svårigheter att klara uteblivna leveransersom kan bli följden av personalens sjukdomsperioder. Småföretag är generellt svagt kapitaliserade och beroende avgoda och regelbundna kundrelationer.Reglerna för sjukförsäkring liksom de för arbetslöshetsförsäkring är dåligtanpassade till egenföretagares och uppdragstagares situation. För att ha rätttill arbetslöshetsförsäkring måste en egenföretagare avregistrera sin firmaoch varaktigt avbryta sin verksamhet. En sådan bestämmelse gör det svårareän nödvändigt för dessa företagare att av arbetslöshet kommatillbaka i arbete. En onödigt lång arbetslöshet innebär lidande för denenskilde och kostnader för samhället. Vi menar att en egenföretagare måsteha tillåtelse att ha kvar sin verksamhet under en ev arbetslöshetsperiod.Missbruk och därmed otillbörlig konkurrens bör inte ses som någon stor risk,men bör givetvis minimeras på lämpligt sätt. Även reglerna försjukförsäkring är krångliga för denna grupp egenföretagare.Egenavgifter bör användas för att finansiera delar av exempelvis sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringen. Avgifterna måste behålla sin koppling tillförsäkringssystemet och inte få karaktären av skatter. Ävenarbetsgivaravgifter bör i så stor utsträckning som möjligt vara koppladedirekt till olika förmåner. Arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatoriskoch finansieras med avgifter.I samband med en skatteväxling, med höjd skatt på energi, miljöfarligautsläpp och ändliga naturresurser, bör arbetsgivaravgifterna successivtsänkas.IT och kommunikationerBra kommunikationer är en förutsättning för att skaparegional balans och ett effektivt näringsliv över hela landet.Inte minst för de mindre företagen som i stor utsträckning ärunderleverantörer till de större exportföretagen. Järnvägar,vägar och telekommunikationer måste byggas ut för attSverige ska kunna erbjuda landets olika delar en bra, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligakostnader. Trafikpolitiken ska inriktas mot en fri konkurrensmellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhetmåste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. Sverigestrafikförsörjning måste så långt möjligt harmoniseras medEG:s gemensamma transportmarknad. Trafiksituationen istorstäderna måste förbättras vad gäller framkomlighet ochmiljö, bland annat genom satsning på bättre kollektivtrafikoch utbyggnad av kringfartsleder.Ett av de områden som kommer att vara centralt för den framtida tillväxtenoch sysselsättningen är IT-området (informationsteknik). kommerde flesta företag att vara beroende av IT. Utvecklingen av IT-området vadgäller nya produkter och ökad användning kan minska de regionalaskillnaderna mellan olika företag. IT kan ge småföretag storföretagensfördelar, utan att belasta dem med deras nackdelar, genom att småföretagensamverkar i grupper.I och med informationstekniken möjliggörs distansarbete i bredomfattning. Arbetsrätts- och försäkringsförhållanden vid distansarbete äroklara, varför det är bra att en statlig översyn nu görs.IT-industri är högriskverksamhet. De som lyckas måste få tillfälle att tjänabra. Dels för att motivera många att försöka och dels för att locka den sommisslyckats, men dragit nyttiga lärdomar, att satsa igen.Den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt. Denna måsteske på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud. Alla offentliga handlingar bör inom några årkunna nås elektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör varakostnadsfri. Det ska inte vara förbehållet storföretag och storatidningsredaktioner att söka i offentliga informationsdatabaser.Andra politikområdenRegionalpolitikDet är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt att allamänniskor oavsett var de bor i landet kan bidra till attutveckla livskraftiga regioner. För att skapa regional balansär det nödvändigt att näringspolitiken ocharbetsmarknadspolitiken harmoniseras medregionalpolitiken. I huvudsak krävs en aktiv generellregionalpolitik där näringsliv och offentlig sektor i glesbygdkompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, bristpå utbildad personal, sämre kringservice etc. En effektivregionalpolitik med målsättningen att hela ska levamotverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i enuppgångsfas och minskar sårbarheten i enkonjunkturnedgång. En väl utbyggd infrastruktur är ett av deviktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för helaSveriges utveckling. Ett gynnsamt klimat för ny- ochsmåföretagande skapar också förutsättningar för att helaSverige ska leva. syn påregionalpolitiken utvecklas i en särskild motion.EnergipolitikSvenskt näringsliv har gynnats av god tillgång på billigenergi. Detta gäller i hög grad våra basindustrier men ocksåresten av näringslivet. Energipolitiken har emellertid varitutsatt för kraftig turbulens under de senaste decennierna.Spelreglerna för såväl producenter som konsumenter avenergi har ständigt ändrats.Osäkerheten omkring energipolitiken är en faktor som spelat en inteoväsentlig roll för de svenska företag som valt attförlägga sina investeringar utanför . Därför är det viktigt att denöverenskommelse Socialdemokraterna, i följs av ett långsiktigtbeslut i riksdagen.Målsättningen måste vara att tillräckligt med energi ska finnas tillgängligtill priser som inte överstiger priserna i våra konkurrentländer. bör iframtiden kunna bli en gemensam energimarknad. Detta vore ekonomisktoch resursbevarande, under förutsättning att miljökraven blir lika stora inomhela det område som deltar i denna energimarknad.JordbrukspolitikJordbruks- och livsmedelssektorn skiljer sig från andranäringssektorer genom den stora mängd regleringar somomgärdar branschen, inte minst via EU. Detta kan till vissdel försvaras genom den särställning livsmedelsproduktionenintar i förhållande till andra näringar. När EU ska se över dengemensamma jordbrukspolitiken kan man se överregleringar och konkurrensförhållanden i de enskildaländerna utan att skada konkurrensförhållandena.För att målen om trygg livsmedelsförsörjning, öppna landskap och levandelandsbygd ska nås, måste samhället ge jordbruks- och trädgårdsnäringensådana ekonomiska förutsättningar att de skapar framtidstro hos näringensutövare. Strävan inom jordbrukssektorn att bli ett av de renaste ochmiljövänligaste jordbruken i världen ger konkurrensfördelar på denväxande internationella marknaden för kvalitetslivsmedel.För att stimulera sysselsättningen inom jordbruks- och livsmedelssektornkrävs att använder EU-stöden fullt ut. Detta är viktigt inte minst urkonkurrenssynpunkt gentemot övriga EU-länder. syn påjordbrukspolitiken utvecklas ytterligare i en särskild motion.FiskepolitikDet är angeläget att stimulera en livskraftig fiskenäring.Fisket är en viktig förutsättning för en levande skärgård.Villkoren för fiskets utövare har förändrats starkt. Ifrån att kunna bedrivaett fiske tämligen fritt över nationsgränserna har restriktioner i form avgränsdragningar till sjöss, fiske- och landningsbegränsningar både i egnavatten och andras begränsat rörligheten och minskat en hel del av glädjenoch yrkesstoltheten. Också lönsamheten har minskat. Reglerna är så passmånga och ibland motstridiga att det är svårt att följa dem i många fall.Beslutsamma åtgärder kan leda till ökad sysselsättning. Skattereglernamåste harmoniseras med våra grannländers för att sysselsättningeninom fisket ska kunna hållas uppe och nya arbetstillfällen ska kunna erbjudasinom beredningsindustrin. Också detta handlar om att våra svenska företagges likvärdiga villkor för konkurrens med andra länder. För vår del har vitidigare pläderat för jämlika skattevillkor och att ett fiskekonto ska inrättas.Detta konto skulle finnas för att utjämna inkomsterna . Införandet av ett särskilt yrkesfiskaravdrag är ett minimikrav.Kristdemokraternas syn på fiskepolitiken utvecklas ytterligare i en särskildmotion.RättssäkerhetGrundläggande för marknadsekonomin är rättigheten attträffa avtal. Och avtal ska hållas. Detta bör också gälla förstaten, som i alltför stor utsträckning utan förvarning och heltensidigt ändrar gällande avtal för företagande. Osäkerhetenom det framtida regelsystemet uppges vara en av de mesttillväxthämmande faktorerna för många företagare. Enskildamedborgare och företag ska som avtalspart i alla avseendenvara likställda med stat och kommun.Rättssäkerheten kräver att staten effektivt beivrar brott och skyddarmedborgarna från att utsättas för brott. Lagstiftningen måste dessutomförenklas. Retroaktiv lagstiftning måste upphöra. Användandet av olika typerav generalklausuler gör rättssystemet otydligt och försvårar för medborgareoch företag att förutse konsekvenserna av sitt handlande. Rättssäkerhetenkräver också att staten garanterar medborgarna rätten till dom inom rimligtid. Resurser för de rättsvårdande myndigheterna polis, åklagare ochdomstolar bör prioriteras. syn på rättssäkerhet utvecklasytterligare i en särskild motion.AnslagenBeträffande anslagen på utgiftsområdet föreslår vi att 6,3miljoner kronor ytterligare tillförs SGU (geologiskaundersökning) för maringeologisk verksamhet.Frågan om anslagen till SGU har varit föremål för endragkamp mellan regering och riksdag. Detta torde till en del bero på attverksamheten är departementsövergripande. Regeringen har gång på gångåterkommit med förslag till långtgående besparingar riktade mot denmaringeologiska forskningen. Så även i föreliggande budgetproposition. Omregeringens besparingsförslag skulle vinna bifall torde detinnebära att SGU:s maringeologiska verksamhet avvecklas. Detta motsättervi oss och anslår alltså därför utöver regeringens förslag.Vi föreslår vidare ett nytt anslag om för stimuleringav hemtjänstsektorn. Detta har utvecklats i texten här ovan. Vi motsätter ossregeringens konfiskation av de stiftelsemedel som finns iutbildningsväsendet. Det handlar om som regeringen tarfrån de forskningsstiftelser som bildats med hjälp av medlen från deavvecklade löntagarfonderna.Åtgärder för ett bättrenäringspolitiskt klimatEtt gott näringspolitiskt klimat skapas genom en lång radåtgärder som underlättar för den som har en företagsidé ellervill utveckla en verksamhet. Här nedan följer en uppräkningav kristdemokratiska förslag som presenteras i andramotioner. Alla har till syfte att få till stånd en ny era avblomstrande småföretagande för tillväxt, nya jobb och enförbättrad välfärd. grundlagen ska ändras så att den enskilda äganderätten erkänns somfundamental princip, det etiska medvetandet och rättsuppfattningen förstärks genom ökadbetoning av betydelsen av personligt ansvarstagande och hederlighet ochgenom att familjerna och skolan ges bättre förutsättningar att fungera ochförmedla positiva normer, mindre av yttre styrning och formella regler bör, inom ramar somuppmuntrar till arbete, sparande och ansvarstagande, vägas upp av eninre etisk kompass, statens förmånsrätt försvagas och förfarandet vid konkurser förenklasgenom översyn av konkurslagstiftningen, tillgången till riskkapital måste bli bättre genom att risksparande intebeskattas högre än banksparande, dubbelbeskattningen av risksparande avskaffas för alla typer av företag, de gamla reglerna för tidpunkten för momsredovisning måste återinförasför alla företag, ett riskkapitalavdrag för köp av onoterade aktier ska medgeskattereduktion upp till en nivå av , mot inkomst av såvälkapital som inkomst av tjänst i både egna och närståendes fåmansföretag, under ett företags fem första år ska det finnas möjlighet att kvittaunderskott i aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, skattesystemet måste ge incitament för arbete, sparande och viljan attgöra rätt för sig, marginalskatten ska vara maximalt med enstatlig skatt på som grundavdraget vid statligbeskattning slopas, arbetsgivaravgifterna sänks i etapper tills de kommer i nivå medlöneskatterna i våra viktigaste konkurrentländer, arvs- och gåvoskattereglerna ses över så att arbetande kapital i principundantas från arvs- och gåvoskatt för att familjeföretag ska kunna hållassamman vid generationsväxlingar, ska vid verka för majoritetsbeslut närdet gäller ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken för att därigenom kunnauppnå en gemensam minimiskattesats på till exempel koldioxidutsläpp, energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislagbeskattas hårdare medan introduktionen av miljövänliga och förnybaraenergislag uppmuntras, en skatteväxling ska göras där skatten på arbete sänks somskatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs, arbetsrätten måste moderniseras genom att reglerna från den förramandatperioden återinförs: två personer bör få undantas frånturordningsreglerna vid uppsägning, fackets vetorätt vid entreprenaderavskaffas och förbud mot blockad av enmansbolag införas, möjligheternatill visstidsanställning bör dessutom kunna prövas upp till samttiden då arbetsgivaren är skyldig att återanställa tidigare uppsagdpersonal vid nyanställning halveras från , arbetstidslagstiftningen måste ge bättre utrymme för mer flexibla ochlokalt anpassade arbetstidslösningar, det ökande deltidsarbetet måste uppmärksammas i arbetstidslagstift-ningen och i arbetsrätten för större likställdhet med övriga arbetstagare, lönebildningen måste anpassas till dagens krav och förhållanden, även om det direkta ansvaret för lönebildningen ligger påarbetsmarknadens parter måste den ekonomiska politiken medverka stabil ram bland annat genom att hålla marginalskatterna nere, de lagar som i praktiken reglerar balansen mellan parterna påarbetsmarknaden bör utvärderas med de senaste 30 årens erfarenheter avlönebildning, arbetsmarknadens parter bör sträva efter ökad flexibilitet förlönebildningen för att få fler unga i arbete; vid ett fortsatt misslyckandehärvidlag bör lagstiftning övervägas, arbetsgivaravgifter ska inte tas ut på ersättningar från vinstdelnings-system för anställda, arbetsmarknadspolitiken bör reformeras för ökad flexibilitet genominförande av bland annat allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,ökad lokal samverkan, praktik- och lärlingssystem för ungdom, sabbatsårför personer , stöd till exportkonsultföretag förinvandrare och utveckling av kreativitetscentra för arbetslösa där idéerför nya produkter och arbetstillfällen kan födas, investeringar i utbildning måste löna sig och underlättas genominförandet av en avdragsrätt för avsättningar till individuellautbildningskonton, utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv måste bli mycketbättre för kommersialisering av forskning, bl a genom fler så kalladearbetslivscentra, egenföretagare och uppdragstagare måste få bättre regler försjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring med större möjlighet att hakvar sin verksamhet under arbetslöshet, järnvägar, vägar och telekommunikationer måste fortsätta att byggas utmed inriktning på fri konkurrens mellan olika transportslag där miljö-och trafiksäkerhet vägs in vid beskattningen, en statlig utredning bör tillsättas som kartlägger förutsättningarna förutvecklingen inom IT-området, målet är att tillräckligt med energi ska finnas till priser som inteöverstiger priserna i våra konkurrentländer, jordbruks- och trädgårdsnäringarna måste ges sådana ekonomiskaförutsättningar att målen om trygg livsmedelsförsörjning, öppna landskapoch levande landsbygd kan nås; detta kräver att EU-stöden används fulltut, skattereglerna för de svenska yrkesfiskarna måste harmoniseras medreglerna i våra grannländer och ge likvärdiga villkor för konkurrens medandra länder, bland annat genom att ett fiskekonto och ett särskiltyrkesfiskaravdrag införs, lagstiftning ska aldrig ske retroaktivt, staten måste effektivt beivra brott och skydda medborgarna från attutsättas för brott, som lagstiftningen förenklas, användandet av generalklausuler gör rättssystemet otydligt ochoförutsägbart och bör därför upphöra, rättssäkerheten kräver att staten garanterar medborgarna rätten till dominom rimlig tid, resurser för polis, åklagare och domstolar måste förbättras, målet för den nödvändiga attitydförändringen till företagande bör kunnaformuleras så att framgångsrika småföretagare i olika sammanhangbetraktas och behandlas på minst samma sätt som sportstjärnor ochpopstjärnor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en effektivare konkurrenspolitik som förhindrarmarknadsdelning, prissamverkan och som utövar fusionskontrollharmoniseras med utvecklingen inom EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten skall ansvara för samhällsplanering och infrastruktur,sätta ramar och övervaka att reglerna följs, inte agera både spelare ochdomare genom att driva konkurrensutsatta företag,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikommunallagen att den kommunala kompetensen preciseras och skärps så attinte konkurrensen från de drygt 2 000 kommunala bolagen som verkar påden öppna marknaden snedvrids genom till exempel underprissättning ochutnyttjande av dominerande ställning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en särskild småföretagarminister bör ingå i regeringen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en avregleringsdelegation som skall arbeta meduppgift att löpande pröva befintliga lagar och förslag till nya lagar ochförordningar som berör företag och företagare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid beredning av beslut som berörföretagande måste undersöka och redogöra för effekterna för företagen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om företagsstöd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av mentorsprogram för kvinnliga företagare,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ändringar i de diskriminerande fåmansföretagsreglerna,så att delägarna i småföretag inte beskattas hårdare än delägarna i störrebolag,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen,311. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att stimuleratjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samhället på olika sätt aktivt måste stödja även mindre företagatt ta del i forsknings- och utvecklingsarbete,13. att för att förbättra innovationsklimatet som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att royalty på patenteradeuppfinningar skall vara skattebefriade för att sedan beskattassom kapitalinkomst,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att innovativ teknikupphandling utökas så att av allstatlig teknikupphandling kanaliseras till små och medelstora företag,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att immateriella rättigheter måste ges bättre skydd genom stärktlagstiftning och bättre möjligheter att försvara rätten till patent ochvarumärke,416. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildning och kompetensutveckling för företagande måste fåbättre villkor genom att ett nationellt program med inriktning på företagandeoch entreprenörskap införs i gymnasieskolan,517. att hos regeringen begär förslag om åtgärder förkompetensutveckling och forskning i enlighet med vad som anförts imotionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det statliga ägandet av konkurrensutsatta företag bör minska iprincip enligt det program som antogs av ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla offentliga handlingar bör vara åtkomliga elektroniskt ochatt all offentlig upphandling bör ske elektroniskt på ett sätt som gör detmöjligt även för mindre företag att delta,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av ett långsiktigt hållbart energipolitiskt beslut,21. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringspolitik enligtuppställning:Anslag Regeringens förslag AnslagsändringA 9 geologiskaundersökning Geologiskundersökningsverksamhetm.m.124 921 000+ 6 300 000Nytt anslag: Hushålls-tjänster0+ 300 000 000Nej till anv. avstiftelsemedel till forskn.0+ 200 000 000Totalt124 921 000+ 506 300 000