mot · GK02Ub10 · 1996-10-04 00:00:00 — Underlaget för ett ställningstagande är alltså mycketsvagt.Man kan i propositionen på flera ställen utläsa en uppfattning att spridningav forskningsresurser är en fördel i sig. Detta bör verkligen ifrågasättas. Ettmycket vanligt scenario i svensk universitetsforskning är att landet förfogaröver några få professorer inom ett visst område. Dessa sitter ensamma meden eller några få medarbetare vid var sin institution och på olika universitet.De får var och en små forskningsanslag med vars hjälp de producerar två tilltre artiklar , deltar i internationella konferenser och någotinternationellt samarbetsprojekt, handleder några få forskarstuderande och ärsakkunniga vid forskningsråd och tjänstetillsättningar. Administrativt arbetetar relativt . De deltar i brist på tid relativt lite igrundutbildningen.Det finns mycket som talar för att felet med svensk forskning snarare är attden är för utspridd och splittrad på för små enheter. Om resurserna i ställetkoncentrerades så skulle effektiviteten öka väsentligt och studiemiljön förforskarstuderande förbättras.I det ovan givna perspektivet borde forskning vid små och medelstorahögskolor utvecklas i andra riktningar än dit den nu inslagna vägen pekar.Kanske är det bättre att man koncentrerar sig på att finna, ur rikssynpunktsåväl som ur regional synpunkt, ett lämpligt forskningsområde för en visshögskola och sedan satsar ordentligt på att bygga upp en resursstarkforskningsenhet vid denna högskola. (Under förutsättning att kompetentforskningspersonal finns att tillgå.) Kanske skall man utnyttja möjligheten attfå utländska frontforskare till enheten redan i starten. Det vore en fördel omett sådant planeringsarbete kunde ske av högskolan själv med hjälp frånnågon myndighet, t.ex. och i samverkan med FRN och någonberörd fackmyndighet. Så skulle det t ex vara mycket intressant att få fram ettförslag till en högskoleforskning kring vissa miljöfrågor, varvid SNV tordevara en naturlig planeringspart. föreslår att får iuppdrag att undersöka möjligheterna till att en sådan forskningsenhet med enmiljöprofil kan inrättas vid en högskola och tar lämpliga initiativ för enplanering av genomförandet.För de högskolor som har små eller inga forskningsresurser kan problemetmed forskningsanknytning lösas genom att högskolor tillsammans med ettuniversitet bildar regionalt samverkande enheter där vissa basresurser förforskning, datoranvändning etc kan utnyttjas gemensamt. Det vore intressantatt pröva en sådan regionsamverkans fördelar, t.ex. i medsamverkan mellan och högskolorna i ,, , och . föreslår att enutredning görs för att belysa frågan om bildandet av ett västsvensktuniversitet med som resursbas och med högskolorna iTrollhättan, , , och som självständigaenheter i samverkan. Utredningen kan ske vid isamverkan med berörda parter.Utplacering av professurer och forskningsresurser vid små och medelstorahögskolor på det sätt som regeringen föreslår kan vara ett steg i fel riktningoch risken är uppenbar att följden blir kvalitetssänkning av landets totalaforskningskapacitet och att tyvärr effekterna konserveras under lång tidframöver. föreslår istället försök i mindre skala enligt ovananförda förslag följt av ordentliga utvärderingar i anslutning till den analysavförutsättningarna som också anförts ovan.Samverkan mellan högskolaoch samhälle - högskolanstredje uppgiftDenna fråga behandlas i propositionen på många olikaställen. ställningstagande och förslag anförsunder de mer riktade rubrikerna. Under det nu aktuellaavsnittet behandlas vissa specialfrågor i verksamhet och olika regleringar mellanparterna vad gäller patent och ersättningar för utfört arbetesamt i viss mån formerna för universitets och högskolorsmedverkan (kontaktsekretariat, kontaktforskare etc).Miljöpartiets inställning är att formerna för samverkan skallutvecklas lokalt efter de förutsättningar som råder på platsen.Friheten bör vara så stor som möjligt. anvisningar böremellertid tas fram av t.ex. i samråd medRRV för var gränserna går enligt gällande lagstiftning medhänsyn till universitetens skyldigheter och rättigheter menockså med hänsyn till t.ex. konkurrenslagstiftningen.Det kan under denna rubrik vara befogat att åtminstone nämna att tankenatt högskola och universitet skall "samverka med samhället" inte är någon nytanke. Däremot tål den att upprepas. Vi bör nog dock inte få tillbaka den tid(t.ex. ) då vissa forskningsråd avkrävde den som sökteforskningsanslag att redogöra för hur resultaten skulle kunna användas isamhället. har informationsverksamhet med särskildaavdelningar för ändamålet. Man ordnar kurser och informationsseminarier,man har informationsblad och forskningspresentationer. Dessutom har forsk-ningsråden omfattande informationsverksamhet med egna populärvetenskap-liga tidskrifter, branschinformation etc. Forskningsråden har också särskildaanslag för populärvetenskapliga framställningar. FRN:s informations-verksamhet är relativt omfattande och framgångsrik. På samma sätt finns detsedan mycket länge en gammal tradition när det gäller samverkan mellanuniversitet och företag. Det framgår ju också av propositionen att samhällethar en lång rad samarbetsformer utvecklade i samverkan mellan näringslivoch universitet och högskolor.Med tanke på att universitets- och högskoleforskningen utgör en mycketliten del av den i statsbudgeten finansierade forskningen så kan man möjligenförvåna sig över att inte frågan om samverkan mellan övriga myndighetersforskningsavdelningar och samhället uppmärksammats mer. serdär stora möjligheter till vinster vid en sådan samhällsinriktning ochåterkommer till detta i senare avsnitt.IT- och bibliotekspolitikRegeringens bedömning av bibliotekens och datorsystemensbetydelse delar . Satsningarna på LIBRIS,SUNET, är angelägna. Att Svenska barnboksinstitutetfår en höjning av bidraget hälsas med glädje liksomregeringens uttryckliga vilja att garantera ett sammanhålletstarkt biblioteksväsende i landet.Forskning för en hållbarutveckling"bör vara ett föregångsland i arbetet med attåstadkomma en hållbar utveckling. Detta ställer ökade kravpå aktiv medverkan från hela samhället och flertaletsamhällssektorer. Till stöd för detta arbete krävs dessutomökade forskningsinsatser." Denna regeringens bedömninggör också . har också ställt sig bakomRiokonferensens beslut och statsministern har i olikasammanhang uttryckt att skall bli ett föregångsland imiljöarbetet.I forskningspropositionen upprepas dessa ord på många ställen. Dethänvisas också till vikten av samverkan mellan olika myndigheter och FRNför ett tydligt samordningsuppdrag. Däremot saknas konkreta förslag tillförstärkningar av forskningen på miljöområdet. Av statsbudgetens totalasatsning om ca 20 miljarder går en mycket liten del till miljöforskning.Konkreta förslag till en rimligare hantering av miljörelaterad forskning ges iMiljöpartiets budgetmotion för 1997.Propositionen innehåller påfallande många konkreta och bra förslag påsamarbete riktat mot näringslivet och då ofta med tonvikt på industri, IT ochtekniskt inriktad produktion. föreslår att samverkan även skallbyggas ut med speciell inriktning mot och naturvårdDet finns alla skäl att förmoda att teknik för miljöskyddkommer att ha en växande internationell marknad redaninom den närmaste framtiden. Svensk industri har enkompetens och inriktning som ligger väl till för att utvecklaprodukter för denna marknad. Svensk produktutveckling påområdet gynnar självfallet också miljöarbetet inom landet.Betydelsen av forsknings- och utvecklingsstöd tillnäringslivet från universitet, högskolor och andraforskningsinstitutioner finns väl dokumenterad ipropositionen. I propositionen föreslås inrättande av etttekniskt forskningsinstitut i med en sådaninriktning.Miljöpartiet föreslår att ett institut med liknande konstruktion inrättas medinriktning på forskning och utveckling av teknik inom miljöskyddsområdetoch naturvårdsområdet. Ett sådant miljöteknikinstitut skall bildas i samverkanmellan , , och ett eller flera universitet. Verksamhetens samordning medföretagens intressen skall ske genom medverkan av och företag ellerbranschorganisationer. FRN föreslås få ansvaret för ledning avplaneringsarbetet som skall ske i samarbete mellan deltagande parter. Denorganisatoriska strukturen skall i relevanta delar utformas som VTT iFinland, d v s med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla för institutet.Möjligheterna att samordna denna del med existerande laboratorier vid KTHeller någon universitetsinstitution skall om möjligt utnyttjas.Det miljötekniska institutet skall utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är bättre miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också genererakonkurrensfördelar för svensk industri.Institutet skall ha en liten, stationär personalgrupp för administration ochdrift av laboratorier och verkstäder. Där skall också finnas en liten, fast stabav forskare med hög kompetens på kärnområdena miljöskydd, naturvård ochmiljöteknik. Arbetet drivs sedan i projektform med rörlig personal fråndeltagande forskningsinstitutioner och företag.Verksamheten finansieras genom medela) från staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet,b) från forskningsråd, stiftelser och fonder genom anslag efter ansökan fråninstitutet ochc) från deltagande företag genom kostnadsersättning till institutet.Medel för planeringsarbetet och uppbyggnadsarbetet skallavsättas i budgeten. Förslagsvis enligt samma villkor och tillsamma belopp som för startandet av det tekniska institutet iGöteborg, alltså ca 100 miljoner kronor.FOA:s engagemang i civil verksamhet nämns i propositionen menkommenteras särskilt i det följande i anslutning till förslag om tvåpilotprojekt med FOA:s medverkan i avvaktan på bildandet av miljöteknisktcentrum.Försvarets civila verksamhet i fredstidSveriges försvar har av tradition en mycket omfattande egenforsknings- och utvecklingsverksamhet. Försvaret är denorganisation som vid sidan om universiteten har den störstavetenskapliga kompetensen. Forskningen täcker stora delarav det vetenskapliga fältet från rent humanistiska ochsamhällsvetenskapliga områden till tekniska och medicinska.Denna resurs har redan utsatts för nedskärningar i sambandmed att försvarsbudgeten successivt minskats. Man tapparkompetens inom viktiga områden och sannolikheten för attdenna utveckling fortskrider är stor. I tider av högarbetslöshet är det naturligtvis dessutom speciellt viktigt attinte personal friställs i onödan. En viktig del i anpassning avsvenskt försvar till de nya omständigheterna är att successivtställa om försvarets verksamhet till civil verksamhet. Dettakan ske på olika sätt.När det gäller forskningsresurser så är det av vitalt intresse att enomställning görs inte bara för att det civila samhället därmed får värdefullaförstärkningar utan för att försvaret skall kunna upprätthålla en kompetenssom inte annars skulle vara möjlig under fredstid. Man kan inte läggaforskningskompetens i malpåse. Inte heller är det lätt att snabbt bygga uppsådan kompetens om detta skulle krävas . Det är alltså av fleraskäl intressant att behålla och utveckla FOA:s forskningsverksamhetsamtidigt som verksamheten inriktas så att den gagnar det civila samhället.FOA täcker många intressanta områden. Självfallet är man väl förolika direkt militära tillämpningsområden, t.ex. stridsledning,operationsanalys, strategiskt försvar, psykologiskt försvar etc. Där finnsockså specialavdelningar och forskningsgrupper med inriktning på man-maskin-system, perception och inlärning, kognition, riskanalys, etc menockså tekniskt avancerade projekt kring datorkommunikation, processtyrningoch utveckling av teknisk apparatur, och FOA har en egen avdelning förmiljöstrategisk forskning.Ett bra exempel på en verksamhet som är av direkt intresse för utvecklinginom det föreslagna miljötekniska institutet är forskningen vid densensortekniska avdelningen vid FOA, som har en internationellt framskjutenposition på området. Bland annat har framtagandet av det som populärt kallas"elektronisk näsa" uppmärksammats. Denna teknik syftar till att detekteralåga koncentrationer av olika gaser i luft. Självfallet vore det av stortintresseatt utveckla och använda tekniken inom civila områden, t.ex. för upptäckt ochkvantifiering av utsläpp av luftföroreningar eller för larm vid oväntadeutsläpp vid energiverk och industri. Avdelningen har också utvecklat tekniklämplig för upptäckt av oljefläckar på vatten, vilket skulle kunna utvecklastill ett stationärt övervakningssystem mot oljeutsläpp i . En närmareutredning av olika alternativ för civil applikation kommer med storsannolikhet att visa en rad intressanta utvecklingsmöjligheter. En sådanutredning i samråd med FOA rörande hela verksamheten bör ske i sambandmed bildandet av ett miljötekniskt institut.Miljöpartiet föreslår också att verksamhet redan nu inleds i form av tvåpilotprojekt inom angelägna områden. Erfarenheterna från dessa kan då ocksåutgöra en grund för utredningens arbete. Den övergripande samordningen ochde föreslagna utredningarna kan naturligt förläggas till FRN som också kan taansvar för samordning, administrativ ledning och utvärdering av projekten.1. Man-maskin-projektetDen ökade automatiseringen och utnyttjande av teknik i alltstörre sektorer av arbetslivet innebär ökade krav på kunskapom samspelet mellan människan och den maskin som honhanterar. Det kan gälla operatörer vid kärnkraftverk eller imaskinhaller vid ett pappersbruk med kompliceradearbetsuppgifter eller den enskilda människan framför endator i kontorsmiljö, kassorna i dagligvaruhandeln ellerliknande. Här har FOA en kompetens som är unik och skullekunna komma samhället till nytta även i avseenden som intedirekt berör försvaret. Det är gott om naturligasamarbetspartners, t.ex. Arbetslivsfonden och Folkhälsan.Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp stationerad på FOAmed uppdrag att snabbt ta fram ett eller två lämpligapilotprojekt inom området och då välja områden som är avstort samhälleligt intresse och där naturligasamarbetspartners finns inom den civila sektorn.2. RiskanalysprojektetRiskanalys är naturligtvis ett av försvaretskompetensområden. Det är inte fel att säga attmedvetenheten om risktagande är väl utvecklad inomförsvaret medan det civila samhället, inte minst dåbeslutande församlingar inom riksdag, landsting ochkommuner, har mycket dålig medvetenhet vad gällerriskbedömningar. Här finns stora vinster att göra genom ettsamarbete med försvaret. föreslår ett pilotprojektinom detta område i form av ett samarbete mellan FOA ochdet nya budgetkontor som enligt ett annat förslag frånMiljöpartiet skall knytas till (se nedan).Det är väl känt att FOA har aktivt deltagit i samhällets civilaverksamheter; ambulansflyg, spaningsuppdrag, datortjänster, transportinsatseretc. Det nu aktuella förslaget innebär emellertid en mer långsiktig ochmålmedveten satsning som ingår som ett led i den rationalisering ochsparsamhet med resurser som krävs med hänsyn till landets ekonomi. Menutvecklingen av den civila sidan syftar längre än så. Det handlar om enomställning av försvaret till civil verksamhet som inte bara optimeraranvändningen av befintliga resurser utan också effektuerar en försvarspolitiskmålsättning på ett sätt som minimerar risken för friställande av personal,bevarar delar av en potential inom försvaret som en försäkring införeventuella förändringar i beredskapsläget och dessutom ger möjligheter tillfortsatt utveckling av befintlig kompetens inom försvaret.Forskning och utredning vidriksdagenRiksdagens möjligheter att hantera budgetarbetet försvårasav brist på tillgång till ekonomisk expertis.Finansdepartementet står till tjänst med mindre utredningaroch svar på frågor från oppositionspartierna. Detta är vidsidan av utskottskansliernas små resurser i praktiken denenda möjligheten som erbjuds till kritisk granskning avregeringens förslag och utvecklande av alternativ. Hjälpen ärotillräcklig och risken för ensidig belysning med endast enpart är uppenbar. (utmärkta utredningstjänstRUT är inriktad på utredningar inom ett mycket brett fält ochsaknar resurser att ta på sig betungande ekonomiskautredningsuppdrag av den typ som är aktuell. )föreslår att ett särskilt budgetkontor inrättas vid riksdagen.Detta kontor skall förutom ekonomisk expertis, inklusive miljöekonomer,kompletteras med forskare/utredare specialiserade inom framtidsstudier ochriskanalys. Experter på framtidsstudier skall knytas till budgetkontoretförslagsvis genom samarbete med . Experter påriskanalys skall likaså ingå i budgetkontorets resurser t.ex. inom ramen för ettsamarbetsprojekt med FOA:s riskanalysavdelning. Verksamheten skallgivetvis planeras i samråd med och skall ske över budget.Det är en påtaglig brist i budgetarbetet att det är kortsiktigtoch utan ordentliga riskanalyser av konsekvenserna av lagda förslag. Medden föreslagna förstärkningen skulle budgetarbetet kunna bli mer långsiktigtoch bedömningar av risker med olika utvecklingspotentialer få en störremöjlighet att slå igenom i besluten. Självfallet ligger detta helt i linje medarbetet för en hållbar utveckling och naturligtvis kommer miljöpolitiken att fåen mer konkret plats i arbete. I själva verket är antagligen ettsådant tjänstemannastöd en viktig förutsättning för att skall mäktaatt tackla de viktiga framtidsfrågorna.En samordnadskogsindustriell forskningRegeringens förslag till samordning innebär eneffektivisering av användningen av en viktig svensk råvara.Förslaget formuleras som ett utredningsuppdrag. I direktivenbör kraven på naturvårdshänsyn och miljöskyddsaspekteruppmärksammas. En effektivisering måste ske med storhänsyn till effekterna på miljön och då speciellt tilleffekterna på de naturvärden som den svenska skogen utgör.Forskning och utvecklinginom livsmedelsindustrinÄven detta har formen av en annonsering av en kommandeutredning. En förbättring av svensk livsmedelsindustri ärvälkommen. I direktiven bör förutom det som regeringenanför även beaktas hälso- och miljöaspekter på de förslagsom utredningen skall utveckla. Regeringen har i textennågot ensidigt betonat kraven på ökad konkurrenskraft isvensk livsmedelsindustri (men däri inberäknas kanskeunderförstått att mat skall vara hälsosam och framställd på ettmiljövänligt sätt om produkten skall vara konkurrenskraftig).Ett explicit krav på att dessa två aspekter skall med böremellertid ges till utredningen för säkerhets skull.ForskningsfinansieringRegeringen uppmärksammar problemen med attforskningsfinansiering är splittrad på alltför mångamedelsbeviljande instanser. De förslag till koncentration somframförs innebär en effektivisering. Det återstår dock mycketatt göra innan anslagsmarknaden kan anses varatillfredsställande sanerad. Frågan är svårlöst och kanske ärdet klokt att gå långsamt fram. Regeringens slutsats är att detsvenska systemet för forskningsfinansiering i huvudsakfungerar väl. Bland de mest störande bristerna bör docknämnas den alldeles felaktiga fördelningen av medel mellantillämpad forskning å ena sidan och grundforskning (ochforskarutbildning) å andra sidan. I den situation som rådermed en mycket stor tillämpad forskning inom den offentligasektorn och den lika omfattande tillämpade forskningeninom näringslivet är det naturligt att väcka frågan om inteden tillämpade forskningen skall bidraga till dengrundforskning som utgör basen för dess existens.Forskningsfinansieringsutredningen föreslog attexternfinansierad forskning vid universitet och högskolorskulle erlägga en procentuell avgift som kunde användas somförstärkning av fakultetsanslagen (t.ex. för en ökning avforskarutbildningsresurserna). Detta avvisade regeringen.Grundforskningen utgör den nödvändiga kunskapsbasen för all tillämpadforskning och dessutom är det inom universitetens grundforskning som denövervägande delen av utbildningen av alla forskare sker. Grundforskningenhar också den ökat i omfattning . Denna ökning haremellertid varit relativt blygsam. rådde en storobalans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Obalansenförvärrades ytterligare genom inträdet i EU, som tillförde ytterligare 800miljoner kronor till huvudsakligen tillämpad forskning. I det läget bildade dendåvarande regeringen åtta stiftelser med mycket stora medelstilldelningar föri huvudsak tillämpad forskning. är obalansen alltså större än någonsinoch denna underdimensionering av grundforskningen är en hämsko för ensund utveckling av svensk forskning och forskarutbildning.Det är svårt att få en klar bild av hur stora resurser som användsför den tillämpade forskningen. Sannolikt handlar det om närmare ca 50miljarder kronor varav hälften avser den offentliga sektorn.Grundforskningen, som finansieras genom fakultetsanslag och anslag från destatliga forskningsråden, disponerar medel som är ca en tjugondel av vadtillämpningssidan förbrukar.GrundforskningsavdragMiljöpartiet föreslår att medel överförs från den tillämpadeforskningen till grundforskningen genom ettgrundforskningsavdrag om t.ex . Detta skulle omdet genomfördes fullt ut innebära en ökning avgrundforskningsresurserna om vilket utan tvekanskulle kunna föra upp svensk forskning till en tätpositioninternationellt sett som grunden för en godforskarutbildning läggs och vi får en säkring av tillgång påforskare för näringslivets framtida behov. För den tillämpadeforskningens del kan en femprocentig minskning täckasgenom en rimlig rationalisering i verksamhet ochadministration och bör sannolikt inte föranleda någonförsämring vare sig i kvalitet eller omfattning. I ett förstasteg bör grundforskningsavdraget endast tas ut frånmedelstilldelare inom den offentliga sektorn och andrafonder och stiftelser som delar ut anslag för tillämpadforskning. (Näringslivets forskning i egen regi harnaturligtvis stort intresse av att grundforskningen håller entillräcklig volym och kvalitet inte minst vad gällerforskarutbildningen. Här bör dock andra vägar förgrundforskningsstöd utarbetas i samråd med näringslivetsorganisationer. )Det smidigaste sättet att ta in GFA är sannolikt om det tas direkt vid källan.Fördelningen av de på detta sätt frigjorda resurserna kan enkelt ske dels somförstärkning av fakultetsanslag till universiteten, dels som ökat anslag till destatliga forskningsråden. Administrationen torde bli relativt enkel och billig.Ett uttag om skulle innebära en förstärkning av medel förforskningsråd och universitetens fakultetsanslag enligt följande tabell (i miljkronor. För att undvika överskattningar har beräkningarna grundats på entotal tillämpad forskning om ):AnslagForskningsråd199719981999D1FRN+10+10+10D3HSFR+150+150+150D5MFR+50+50+50D7NFR+150+150+150D9TFR+50+50+50*SJFR+150+150+150* Utgiftsområde 23, G3AnslagForskning ochforskarutbildning199719981999B2Uppsala universitet+ 100+100+100B4Lunds universitet+100+100+100B6Göteborgs universitet+90+90+90B8Stockholmsuniversitet+90+90+90B10Umeå universitet+70+70+70B12Linköpingsuniversitet+40+40+40B14Karolinska institutet+30+30+30B16Kungl. Tekniskahögskolan+30+30+30B18Högskolan i föreslår att frågan om den tekniskautformningen av grundforskningsavdraget utreds vareftergrundforskningsavdraget skall genomföras. Måletskall vara att grundforskningsavdrag kan tas ut ochdisponeras för fakultetsanslag och anslag till forskningsrådredan 1997.UtbildningsdepartementetHär berör regeringen frågan omforskningsrådsorganisationen. föreslår i dettasammanhang att förs över tillUtbildningsdepartementet. Detta råd har så stora likheter isin forskningsverksamhet med övriga forskningsråd att detav forskningspolitiska skäl bör ligga tillsammans medövriga.