mot · GK02N256 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningSverige har utvecklats från att ha varit ett av Europasfattigaste jordbruksländer till ett avvärldens rikaste länder runt 1970. Denna utveckling harbyggt på förädling av råvaror och viktiga uppfinningar i en miljö av stabila institutioner och ettföretagarvänligt klimat. Under harförutsättningarna för företagande och ekonomisk utvecklinggått kraftigt bakåt i . Vänstervågen som kulminerade1968 förde med sig en era av lagstiftning och en dramatiskhöjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmatSveriges välfärdsutveckling. Från att ha legat på 3:e platsbland 1970 har vi nu halkat ner till 17:eplatsen vad gäller BNP per invånare.Inriktningen av ekonomiska politik vilar på kunskapenom att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagandeindivider, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa medtrygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer attvara ryggraden för välfärd. Målet är att bygga en långsiktig ochstabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inomsociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang medKristdemokraternas målsättning att uppmuntra ett ökat personligtansvarstagande. Det är olyckligt - även när det gäller villkoren förföretagande - att så många fortfarande uppfattar det som om staten harhuvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, somkrävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutomtillväxtkraften i ekonomin, och de nya jobben blir färre.Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar ennationell vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag.Därför saknar man naturligtvis också en strategi för hur en sådan utvecklingska kunna åstadkommas. Regeringen är fånge i sin egen negativa retorik frånförra mandatperioden och valrörelsen. De reformer som fyrklöverregeringendå genomförde för att stärka arbete, sparande och företagandemisstänkliggjordes och baktalades för att rivas upp tillsammans medVänsterpartiet efter valet. Den socialistiska bilden av den svenskefamiljeföretagaren måste avvecklas om den svenska välfärdenska kunna räddas! hävdar att det politiska systemetshuvuduppgift är att skapa så goda och stabila förutsättningar som möjligt förindividernas, familjernas och företagens utveckling.Den som ska starta och driva ett företag måste ha en vision och enaffärsidé. För att lyckas som företagare krävs något av en passion för att orkaöver alla de hinder och motgångar som möter. Inte många vill delta i spel därreglerna ständigt ändras under pågående match. Detta har de senastedecennierna hämmat utvecklingen i . Nedan följer enkristdemokratisk vision och strategi för hur ska återupprättas somvälfärdssamhälle, byggt på ett växande personligt ansvarstagande därindivider, familjer och företag tillsammans utvecklas och växer.Några grundläggandeprinciperSocial och ekologiskmarknadsekonomiKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter andravärldskriget som en motvikt till kapitalismen/liberalismenoch marxismen/socialismen. Den kristdemokratiskamarknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellanden enskilde och samhället eftersträvas. Marknadsekonominuppmuntrar till enskilda initiativ och ansvarstagande. Statensroll ska vara att sätta ramarna för en sund konkurrens,kontrollera tendenser till kartell- och monopolbildning, tasärskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra socialtrygghet för alla samt se till att miljöhänsyn tas. Jordensresurser bör användas så att vi med gott samvete kanöverlämna dem och en god miljö till kommandegenerationer. Regleringar, kontrollinstrument men ocksåekonomiska styrmedel måste användas för att stimulera denekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktionoch konsumtion. statsfinanser är en grundläggandeförutsättning för en positiv ekonomisk utveckling.Privat äganderätt och avtalsfrihetMarknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga avtalmellan självständiga aktörer. Detta förutsätter en privatäganderätt. I jämförelse med andra västeuropeiska länder harSverige ett sämre lagligt skydd för äganderätten. hardåliga regler vad gäller skydd av äganderätten, särskiltgällande ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännassom fundamental princip och ges grundlagsskydd. Den som till exempeltvingas avstå egendom genom expropriation bör ges full ersättning frånstaten. Kollektivt fondägande står i strid med den enskilda äganderätten.Försök att använda AP-fondernas kapital till uppköp av det svenskanäringslivet måste avvisas.Vid konkurser är utdelning till framför allt leverantörerna närmastförsumbar. Detta bör rättas till genom att statens förmånsrätt försvagas ochatt konkursförfarandet förenklas genom en övergripande översyn av hela dengällande konkurslagstiftningen.Gemensamt etiskt handlingssättMan måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligtproblem är en allmän försvagning av det etiskamedvetandet och rättsuppfattningen som även berör detekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter engemensam etisk grund där dygder som personligtansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vadsom skett i vårt land . Denna process måstedessutom förstärkas genom att familjerna och skolan fårbättre förutsättningar att fungera och förmedla positivanormer.Stärkt personligt ansvarstagandeDet personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnadav kollektivism och centralstyrning. Denna princip är centrali den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den etiskaförflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökatpersonligt ansvar. En stramare ekonomisk politiknödvändiggör ett större personligt ansvarstagande. Resursermåste ges mer direkt till de enskilda individerna så att detpersonliga ansvarstagandet ges realistiska möjligheter attfungera.SubsidiaritetsprincipenI har funnits en samhällsordninguppbyggd utifrån centralism och maktcentrering. När nuregleringstänkande och centralism framstår som ett praktisktmisslyckande behövs ett ideologiskt verktyg förmaktfördelningen. Den kristdemokratiskasubsidiaritetsprincipen är en god utgångspunkt för en ny synpå maktfördelning i all mänsklig organisation, även irelationen näringsliv-samhälle.Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras pålägsta möjliga effektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kanverka stödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats.Vill en högre nivå ta åt sig en uppgift från den lägre nivån måste den högrenivån bevisa att den lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra det bättre. Europeiskaunionen kan ses som ett uttryck för denna princip. Här handhas idemokratisk samverkan de uppgifter som inte kan lösas på nationell nivå.Statens roll i näringspolitikenStatens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna.Denna strävan efter tydlig ansvarsfördelning får stöd av deflesta nationalekonomer som bekräftar att en stabilmakroekonomisk miljö är avgörande för att främja tillväxten.I lika stor utsträckning ger de belägg för att en alltför högandel offentlig konsumtion vanligen är tillväxthämmandepga undanträngningseffekter och att det finns ett starktnegativt samband mellan stigande marginalskatter ochtillväxt.Stabila spelreglerDet är långsiktigt ytterst viktigt för det ekonomiska livet attde regler och förordningar staten inrättar är långsiktiga ochdärmed pålitliga. Avsaknad av linje och framförhållning ibeslut skapar osäkerhet bland de ekonomiska aktörerna. Hurska någon våga investera och anställa när de vanor och reglersom gällde inte gäller ? En stor del av den svenskaekonomiska tillbakagången kan säkerligenförklaras av den osäkerhet som många och snabba och iblandogenomtänkta politiska reformer och regeländringar lett till.Konkurrens och avregleringMarknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitiksom förhindrar marknadsdelning och prissamverkan och somutövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken kan dämpaprisstegringstakten. Den svenska konkurrenspolitiken börharmoniseras med utvecklingen inom Europeiska unionen.Regleringar på olika områden medför samhällsekonomisk ineffektivitet. ISverige finns drygt 3 400 lagar och förordningar samt över 10 000myndighetsregler. De områden där regleringar är speciellt vanligtförekommande är livsmedelssektorn, bostads- och byggmarknaden. Mångaindikationer finns på att en stor del av det potentiella nyföretagandet hindrasav ett alltför omfattande regelverk. En ökad avreglering bör ske för att geutrymme för konkurrens. bör konkurrenslagen skärpas ochövervakningen bli effektivare. Monopol och oligopol, såväl privata somoffentliga, ska alltid motverkas. Avreglering bör gå hand i hand med ökatpersonligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande. Minskad yttre styrning ochformella regler måste vägas upp av en inre etisk kompass och övertygelse,inom ramar som uppmuntrar den enskilde till arbete, sparande ochansvarstagande.Samtidigt som allt fler kommuner börjat upphandlatjänster från den privata sektorn har fler och fler gått ut och konkurrerat medprivata företag på den öppna marknaden. finns cirka 2 000 kommunalabolag. är konkurrensen mellan dessa bolag och de privataosund. Drygt hälften av alla anmälningar till riktar sig motkommuner, landsting och statliga organ. är det svårt att komma åt densneda konkurrensen. Konkurrenslagen har en paragraf som bland annat tarsikte på underprissättning, men för att denna ska kunna användas krävs attaktören har en dominerande ställning på marknaden och att syftet medprissättningen var att slå ut konkurrenter. Dagens kommunallag är inte hellertillräcklig för att precisera hur långt den kommunala kompetensen sträckersig. Vi menar att reglerna på detta område måste skärpas och tydliggöras.Dessutom måste kommunernas kompetensområden klargöras.Drivkrafter för företagandeNya idéer uppkommer alltid i huvudet på en person. Idéeroch visioner uppstår och växer hos enskilda människor i enkreativ miljö. Förverkligandet av idéerna kräver mer avsamverkan i företag och olika nätverk.Det land som inte förmår identifiera och uppmuntra drivkrafterna tillföretagande, innovationer och utveckling kommer aldrig att lyckas i sinamålsättningar när det gäller ekonomisk utveckling och låg arbetslöshet. Vissaideologier är bättre än andra som utgångspunkt för detta. Andra ideologier ärdärmed sämre. Klasskampsperspektivet ger inte sällan en snedvriden syn påföretagandet och dess villkor. Partier med ett sådant grundkoncept sökeroftast lösningar på växande arbetslöshet och fallande välfärd i dentraditionella arbetsmarknadspolitiken. däremot menar attden traditionella konjunkturorienterade sysselsättningspolitiken nu måste geplats för djupverkande och långsiktiga insatser som främjar de verkligaförutsättningarna för företagande och tillväxt. Detta kan bara åstadkommasgenom ett ökat personligt ansvarstagande, positiva och stabila regler och enkraftfull tillväxtpolitik som bygger på så kallade strukturella åtgärder blandannat för en modernare och mer flexibel arbetsrätt och en bättrelönebildning.En helt avgörande faktor för att lyckas öka företagandet och få nerarbetslösheten är den attityd till företagande som det politiskaetablissemanget utstrålar. Inte i ord, utan i handling. Regelverket måste gestark motivation för att starta och driva företag.Politikerna måste helt enkelt lära sig spelreglerna för företagsutveckling.När attityderna ändrats så att framgångsrika småföretagare uppmärksammasoch behandlas på samma sätt som sportstjärnor och popstjärnor har vikommit närmare målet.Vilka är då drivkrafterna bakom företagande? - "Vi vill skapa något, attdriva ett företag ger en känsla av frihet. Vi ska ständigt växa, både somföretag och individer, vi hoppas också få en hyfsad lön för mödan", svarar enav delägarna till ett av mest framgångsrika nya datanätverksföretag.Olika människor har naturligtvis olika drivkrafter, men vissa saker ärgemensamma. Man vill bli uppmärksammad, få uppskattning, göra något försin familj, sina medarbetare, sin bygd. Alla vill naturligtvis också trygga sinekonomi genom att få företaget lönsamt. Detta ger också den störstatryggheten för medarbetarna, långivarna, leverantörerna och samhället somkan se fram mot de skatteinbetalningar som följer på vinst.För att kunna skapa de bästa förutsättningarna för företagen att växa ochutvecklas måste de politiska partierna förstå och acceptera drivkrafterna hosdem som vågar ta språnget att starta eget, investera och nyanställa.Ny tid för näringslivetNär framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxtoch ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta dedramatiska förändringar som gör att de gamla recepten intelängre fungerar.Viktiga förändringar är globalisering, regionalisering, utvecklingen iEuropa, höjd utbildningsnivå och informationstekniken. Dessa förändringarinnebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Den miljö avnationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara 15-20 årsedan gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är intelängre fallet. blir allt mer integrerat i och är en del av deninternationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva enavvikande politik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är depolitiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansion ochsysselsättning fortsatt viktiga.GlobaliseringVärldshandeln ökar nu 2,5 gånger så snabbt somvärldsproduktionen och i ett helt nytt konkurrensläge. Gamlanationellt skyddade branscher och sektorer utsätts förkonkurrens. Det snabbväxande är på frammarschockså internationellt. Ett vitaliserat försöker öka sinamarknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskaratt kunna konkurrera i - nu är detvärldskonkurrens som gäller.En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivetfrån fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Efter Japansuppstigande till världstoppen kommer först de fem "tigrarna" ,, , , . I nästa våg kommer bland annatThailand och Kinas kustregioner. Därefter står inland, ochdelar av i tur. Ingen vet hur länge den snabba tillväxten kanfortsätta, men har i en rapport dragit upp ett scenario, enligtvilket dagens i-länder minskar sin andel avvärldsekonomins totala produktion från två tredjedelar till en, medan ökar sin från en till två tredjedelar. Under de kommandedecennierna sker därmed en aldrig skådad överföring av ekonomisk - ochsannolikt också politisk - makt bort från den "gamla" i-världen i väst. Det rör sig om djupgående förändringar av världsekonominsfunktionssätt.InformationsteknikenInformationstekniken kommer att förändra praktiskt taget allmänsklig verksamhet - inte bara näringslivet utan våraprivatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inomnäringslivet handlar det inte bara om "IT-företagen", utanalla företag är "IT-företag" i den meningen att alla slagsföretag kommer att tappa konkurrenskraft och slås ut om deinte följer med i utvecklingen.Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag sompyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som"nätverk" av små och medelstora företag, vilka knyts samman med moderndatateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt ochsamverka utan att behöva klumpas samman i otympliga storföretag.Det bästa exemplet är kanske ABB, som fungerar som ett nätverk av 4 000"profit centers" i över 100 länder. De bildar tillsammans en jättelik matris,där produktionen flyttas till just den ruta där den passar bäst.Sådana omflyttningar går numera allt lättare. Det finns därför inte längrenågot tydligt samband mellan kvalitet och kostnader. måsteföretagen, förenklat uttryckt, antingen välja att producera med högproduktivitet och kvalitet men till höga kostnader eller väljalågkostnadslokalisering - men då acceptera lägre kvalitet. , däremot, blirdet allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med högkvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion,som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit.Nationell politikUppgiften för den nationella politiken kan beskrivas som att iden öppna och avreglerade regionen - eller i delar avdensamma - skapa tillräcklig attraktionskraft så attinternationellt (och svenskt) kapital, kompetens och tekniklockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö förföretagande som är så bra att fler företag väljer att etablerasig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering fårvanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader.Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens,alltmedan kostnaderna stiger. har höga kostnader, enliten hemmamarknad och vi ligger avsides. Det betyder att viför att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessanackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Dethandlar till exempel om god infrastruktur, skatteregler somgynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till godkompetens, tillgång till speciella kulturer, sunda offentligafinanser och frihandel.De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de harlyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala.Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla ärsatsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärderför att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till denprivata, högt sparande och goda utbildningssystem.Sverige har uppenbarligen under det senaste kvartssekletbedrivit en felaktig och misslyckad politik. Vi har under enlång rad av år haft en allför svag tillväxtkraft. Vi har gått frånatt 1970 ha varit det tredje rikaste landet bland till att nu ligga på plats 17. Vi har passerats av enrad länder som vi betraktat som betydligt fattigare änSverige. Den svenska modellen, som medrätta beundrades över hela världen, har undan för undanunderminerat sig själv.Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter ochde kvardröjande svenska skuldproblemen kommer tillsammans att kräva enfortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationellakonkurrensens krav. har ett kvartsekels försummelser att ta igen,som ribban från omvärlden höjs. Oförmåga att inse ocherkänna detta kommer bara att fördjupa förvirringen, då klyftan mellan dennödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan ochtraditionell vänsterretorik å den andra kommer att bli alltmer oöverstiglig.Framtidens näringslivVår uppfattning är att det framför allt är tre områden som iframtiden kommer att vara särskilt expansionsstarka. Detgäller framväxten av informationstekniken (IT), miljö- ochenergisektorn samt tjänstesektorn. I tjänstesektorn tror visärskilt hushållens efterfrågan kan leda till nya expansivaföretag.Den revolution som pågår på IT-området kommer att innebära en mängdnya arbetstillfällen, inte minst vad gäller utbildningen och arbetet med att fåen folklig förankring av IT. Med IT ges mer likartade förutsättningar förolika regioner genom att fysiska avstånd får mindre betydelse. Det germöjligheter till ökad växtkraft och stärkt nyföretagande i geografisktavlägsna regioner.Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när vi ställer om samhället utifrån ett resursbevarande ochekologiskt synsätt. Omställningen av energisystemet till förmån förenergieffektivisering och utveckling av förnybar energiproduktion är ettområde som kommer att spela en stor roll i förnyelsearbetet de kommande10-20 åren. Miljökvalitetssäkring inom den samlade produktionsapparatenär ett annat område.Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhetbedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrandebransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger igenomsnitt ner på hushållsgöromål. Totalt innebärdetta 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legalamarknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan enomfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskyndautvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antaletnya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också frånresurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, tillexempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget.De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Helasysselsättningsökningen sedan har skett i den offentligasektorn. finns dock totalt sett inget utrymme för fler jobb i denoffentliga sektorn. Det är istället i det privata näringslivet nya jobb måsteskapas. Och främst i de små företagen.Även de gamla traditionella näringarna, skogen och stålet, liksom industrinkommer att vara betydelsefulla för framtidens näringsliv. Den förnyadenäringspolitiken måste dock ta sin främsta utgångspunkt i de nya näringarnaoch de små företagen.Näringslivspolitik förföretagareDe små företagen är viktiga förSverigeDet är viktigt att får ett mer småföretagsvänligtklimat än , inte minst för att en så stor del av vårbefolkning har sin huvudsakliga inkomst från små ochmedelstora företag. Det är också dessa mindre företag somhar störst möjlighet att expandera genom nyanställningar.Större företag ökar främst sin produktivitet genom ökadautomatisering.Det är avgörande för vår framtid att små företag kan utvecklas och bli denbreda bas av decentraliserade företag som krävs för att vår exportindustri skakunna fungera i en ökad konkurrens och att det ska gå att leva och försörjasig i hela vårt land.De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sinverksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagen i störreutsträckning stannar kvar i med sin verksamhet.Det ska vara enkelt att starta ochdriva företagFöretagande handlar om att kreativitet måste frigöras, om attmänniskor ska våga förverkliga sina idéer, våga språnget attstarta eget, utvidga, ta risker och nyanställa. Om detta skaske måste attityderna till företagande och företagareförbättras.Samhället måste aktivt verka för att skapa positiva attityder och gekunskap om företagande. Politiker, skolor, företagare, organisationer ochenskilda har ett ansvar för detta. I regeringen borde ingå en särskildsmåföretagarminister för att tydliggöra vikten av ett ökat och väl fungerandesmåföretagande.Minska byråkratinSmå företag har inte samma möjligheter som stora företag attavsätta personella resurser för administration och byråkrati.Den mångfald av myndigheter och institutioner som handharolika frågor som berör företagen skapar ofta en känsla av"byråkratiskt krångel" hos småföretagaren. Detta avskräckermånga från att våga sig på företagande.Arbetet med att fortsätta inventera och kartlägga vad som upplevs sombyråkratiskt krångel och finna former för att minska detta bör fortsätta ochintensifieras. De myndigheter, institutioner och organisationer som på olikasätt handhar företagarfrågor bör ses över. Det är angeläget att hitta former föratt samordna de olika verksamheterna på ett sätt som dels förenklar förföretagen, dels kan innebära rationaliseringar och effektiviseringar av olikaformer av stöd. Målsättningen borde vara att endast ha en instans att vändasig till när en person vill starta ett företag, så kallade one-stop-shop enligtexempelvis den modell som finns i . En särskild instans förfortlöpande avreglering och förenkling bör tillskapas.