mot · GK02A819 · 1996-10-07 00:00:00 — Mål och inriktningGrunden för politik är alla människors likavärde och rättigheter. Jämställdhetsarbetet måste utgå från attalla människor visar ömsesidig respekt för varandrasintegritet, egenart och lika värde. Alla former avdiskriminering begränsar människans frihet och står därför imotsats till uppfattningen om alla människors lika värde ochrättigheter.Jämställdhet får inte betraktas som ett avgränsat politikområde, skilt frånandra; frågan blir då lätt marginaliserad. Istället måste s.k. mainstreaming,vilket innebär att ett könsperspektiv skall läggas på förslag inom allasamhällssektorer, komma till uttryck i allt samhällsarbete.Kvinnors och mäns erfarenheter, kunskaper och värderingar måste på likavillkor komma till uttryck i samhällsarbetet. Då uppnås ett jämställt ochdemokratiskt beslutsunderlag. Jämställdhet är därför inte en fråga bara förkvinnor utan är i lika hög grad aktuell för män.Sverige har världens mest jämställda parlament; även i landstingen ärfördelningen god och kommunerna är på god väg. Så till vida harjämställdheten nått åtminstone de beslutande församlingarna. Det finnsfortfarande områden där kvinnors och mäns makt och inflytande är ojämlikt,exempelvis är landshövdingar och generaldirektörer företrädesvis män. Inomnäringslivet har jämställdheten inte nått särskilt långt. Få kvinnor innehartopposter, få sitter i de börsnoterade företagens styrelser. De offentligainstitutionerna måste vara föregångare. Genom aktiv opinionsbildning ochgoda exempel kan attityder och värderingar förändras.Jämställdhet i familjenKönsroller och värderingar grundläggs . Familjens rollför att uppnå ett jämställt samhälle kan därför inteöverskattas. Gemensamt ansvar för hem och familj är engrund för att bryta det könsrollsmönster som är förhärskandei dag. Delat ansvar är även en viktig del för att kvinnor skallkunna delta i arbetslivet på samma villkor som männen. Enorsak till löneskillnaderna mellan kvinnor och män är attkvinnor traditionellt tagit större ansvar för barn och familj.Kvinnor utnyttjar fortfarande huvuddelen av tiden iföräldraförsäkringen. Förvärvsarbete för kvinnor kombinerasmed huvudansvaret för hemarbete. För att båda föräldrarnaskall kunna delta i arbetslivet krävs ökad delaktighet avmännen i hemarbetet och därför är det en viktigjämställdhetsfråga.Barn behöver båda sina föräldrar. Den kontakt som föräldrar etablerarunder barnets första levnadsår är viktig. Tyvärr har allt för få män utnyttjatmöjligheten att vara föräldralediga. Införande av pappamånad iföräldraförsäkringen innebär en markering av barnets behov av båda sinaföräldrar. Vid en internationell jämförelse ligger väl till, ca 25procent av männen är föräldralediga. För oss är det för dåligt.Bättre ekonomiska möjligheter innebär ökad valfrihet att väljabarnomsorgsform eller att vara hemma när barnen är små.Genom förslag till barnkonto ökar familjens möjlighet attfinansiera lösningar som passar familjens behov.Ökad delaktighet från fädernas sida under barnens uppväxt ökarmöjligheterna att barnen utvecklas friare från invanda könsmönster. Detta ären grund för att uppnå ett mer jämställt samhälle. Barn behöver både manligaoch kvinnliga förebilder. Tyvärr förfördelas fäderna vidskilsmässor. Ofta tappar fäderna kontakten med barnet och det är inteovanligt att problem senare i livet kan spåras till att barnet inte hafttillgångtill en manlig förebild under sin uppväxttid. Lagstiftningen måste förändras såatt barnen, så långt möjligt, garanteras rätten till båda föräldrarna. Gemensamvårdnad skall vara det normala. Detta bör ges regeringen till känna.Om goda kontakter tidigt etableras mellan föräldern och barnet ökarförutsättningarna att dessa består även om föhållandet mellan föräldrarna intehåller.Skola - utbildningSkolan måste präglas av en jämställdhetssyn. Förebilder ärviktiga för barn. Skolan håller på att bli näst intill heltkvinnodominerad. Barn utan kontakt med sina fäder möternästan bara kvinnor. Manliga förebilder saknas i förskolanoch i tidigare del. Könsroller riskerar attkonserveras. Männen förekommer som rektorer och somlärare högre upp i stadierna, kvinnor förekommer på de lägrestadierna. Män jobbar som vaktmästare, kvinnor som städare.En jämnare könsfördelning är önskvärd.Skolan har en viktig uppgift i att motverka könsbundna utbildnings- ochyrkesval. Om kvinnor och män skall öka sin andel inom traditionelltkönsbundna arbetsområden måste arbetet börja . Skolan ochutbildningssystemet måste bli bättre på att synliggöra och lyfta fram kunskapom kvinnligt och manligt. Detta bör ges regeringen till känna.Jämställdhet är en demokratifråga. Skolan skall ge alla elever möjlighet attutvecklas från sina behov och förutsättningar. Jämställdhet i skolan måsteinnebära att flickor och pojkar ges likvärdiga villkor och förutsättningar attupptäcka, pröva och utveckla sin förmåga. Därför måste också skolan särskiltarbeta med att lyfta fram manligt och kvinnligt. Fortbildning omjämställdhetsfrågorna är något som måste prioriteras. Genom fortbildning kanredan verksamma lärare ta del av aktuell forskning och forskningsresultat omhur undervisningen kan utformas så att den motsvarar båda könensförutsättningar och behov. I lärarutbildningen måste jämställdhetsfrågorna tasupp i betydligt större utsträckning än . Detta bör ges regeringen tillkänna.Enligt undersökningar upptar läraren två tredjedelar av tiden i klassrummet.Pojkar upptar i sin tur två tredjedelar av tiden till elevernas förfogande.Pojkar tar oftare ordet utan att ha fått frågan. Lärare bemöter även flickor ochpojkar olika. Skolans "dolda" läroplan bidrar till att befästa traditionellakönsroller. Undervisningen måste förändras så att hänsyn tas till flickors ochpojkars olikheter i behov och intressen. Flickor intar oftare en underordnadställning. Medvetenheten om detta måste öka.Det kan befaras att skolans undervisning om och med datorer inte ärkönsneutral. Inom de gymnasieprogram som företrädesvis väljs av flickor ärdatoranvändningen mindre frekvent. I kommunernas hårt trängda ekonomifinns begränsat utrymme för investeringar i elektronisk infrastruktur. Vi villdock framhålla att tillgången till och användandet av datorer i skolan inte fårleda till att flickor missgynnas på grund av studieval.Allt fler unga kvinnor söker sig till tekniska utbildningar. Det är fortfarandelångt kvar till jämställdhet. Mer behöver göras för att få fler unga kvinnor attvälja tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar. Det går inte att bortsefrån att det i samhället finns en viss reproduktion av värderingar och attityderdär kvinnor skall ägna sig åt just "kvinnliga, mjuka, yrken".Mer specifikt för skolan är förklaringen att teknik och naturvetenskapalltför mycket utgått från ett mans- eller pojkperspektiv. Flickor är merintresserade av den praktiska tillämpningen medan pojkar vill veta hur sakenfungerar. Skolans undervisning i teknik och naturvetenskap måste ändras såatt den bättre stämmer överens med flickors intressen. Det är särskiltangeläget att stödja forskning och metodutveckling inom detta område.Kvinnor är mer intresserade av naturvetenskap och miljöteknik i ettperspektiv av resurshushållning. Många kvinnor, som inte känner sig hemmai traditionella tekniska utbildningar, kan mycket väl tänka sig att läsa teknikeller naturvetenskap med inriktning på kretsloppssamhället. Ansvaret för vårmiljö och kommande generationers miljö är något som känns särskiltangeläget. Kretsloppssamhället kommer att kräva utbyggnad av bådeforskning och utbildning som mer bygger på resurshushållning ochsamhällsplanering. En kraftig utbyggnad av dessa utbildningar, mer av"kretsloppsundervisning" under grund- och gymnasieskola kommer att ökakvinnors intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.PraktikTidigare var praktik och arbetslivsorientering, prao,obligatoriskt och tid fanns avsatt i timplanen. Det togs bort isamband med läroplansreformen LpO 94. För prao angavs,som ett specifikt mål, att eleverna skulle praktisera inomyrkesområden som dominerades av motsatta könet. Förflickor kunde det vara en praktikperiod på en verkstad ochför pojkar på ett sjukhem. Ambitionen var att eleverna skullefå pröva att arbeta inom olika sektorer och därmed skulleprao kunna bidra till att könsbundna yrkesval motverkades.Centerpartiet anser att erfarenheterna av detta varit goda ochförutsätter att skolan även framgent uppmuntrar eleverna attpröva på yrken inom olika sektorer. anser attfastställd tid för praktik skall finnas i timplanen förgrundskolan. Detta bör ges regeringen till känna.Det finns även behov av att öka antalet män i traditionella kvinnoyrken,såsom t.ex. vård och omsorg. Låg lön och dåliga arbetsvillkor gör att män väljer bort dessa yrken. Inte minst inom vården där det finns mångaarbetsuppgifter med tunga lyft skulle fler män bidra till att arbetsvillkorenförbättrades.Högre utbildning ochforskningNär det gäller rekrytering till högre utbildning ärfördelningen mellan män och kvinnor relativt jämn. Däremotär snedrekryteringen till högre tjänster inomhögskoleväsendet anmärkningsvärd. Ju längre upp i hierarkin, desto färre kvinnor.Endast 8 procent av landets professorer är kvinnor.Kvinnor anger ofta att de inte är intresserade av forskarutbildning eftersomden studiesociala situationen är otrygg. Ett led i att få fler kvinnor attfortsättatill forskarutbildning är att omvandla utbildningsbidrag till doktorandtjänster.Den studiesociala situationen skulle då avsevärt förbättras. Fler kvinnligaförebilder/handledare behövs inom högskoleväsendet. Större jämställdhet ihögskolans tjänstestruktur måste uppnås. Tillsättningen av högre tjänstermåste ses över och styrelser och nämnder måste uppvisa en jämnkönsfördelning.Kvinnor väljer i större utsträckning utbildningar inom vård ochundervisning. Just inom dessa områden finns få möjligheter till fortsattforskarkarriär. Det är anmärkningsvärt att det inom de områden somföreträdesvis väljs av kvinnor i stort saknas forskningsmöjligheter. Forskninginom områdena omvårdnad och utbildning bör utökas och stimuleras. Dettabör ges regeringen till känna. Varför skulle inte kunna blivärldsledande på FoU inom omvårdnadsområdet? Utveckling av nyaprodukter, tekniker etc. för förbättrad arbetsmiljö inom vård och andrakvinnodominerade arbetsplatser har en stor utvecklingspotential.ArbetsmarknadKönsuppdelningen på arbetsmarknaden är fortfarandemycket stor. Kvinnor finns mer koncentrerade till vissayrken/branscher än männen. Kvinnor har ofta sin utkomst viasysselsättning inom offentlig sektor. I dagens kärvaekonomiska situation finns det ett stort omvandlingstryck påoffentlig sektor. Många kvinnor kommer därmed att sägasupp. Kvinnor i medelåldern, med svag utbildning och arbeteinom offentlig sektor är särskilt utsatta.Dessa fakta glöms ofta bort när män talar om arbetslöshetsproblematiken.Alltför mycket av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är inriktade på män.Diverse satsningar inom byggbranschen med ROT-bidrag etc. upplevs iblandsom arbetslöshetsbekämpande åtgärder endast för män. För att förstärkakvinnors situation behövs riktade arbetsmarknadsinsatser för kvinnor isamma utsträckning som för män, t.ex. tillfälliga stöd till vården inomäldreomsorgen. Detta bör ges regeringen till känna.Rapporter visar att ytterligare 30 000 arbetstillfällen mycket snart kanförsvinna från offentlig sektor. Merparten av dem som sägs upp kommer attvara kvinnor. Kvinnoarbetslösheten stiger kraftigt och kommer sannolikt attöverstiga arbetslösheten för män. Alarmerande är att långtidsarbetslöshetenökar mer för kvinnor än för män. Mer av arbetsmarknadspolitiken måste nufokuseras på att kvinnorna är på väg att bli den stora gruppen arbetslösa. Justdet faktum att de flesta kvinnor återfinns inom några yrkesområden i offentligsektor gör att när konjunkturerna viker slår det hårt mot kvinnor. Kvinnormåste bredda sin yrkeskompetens och "erövra" andra delar avarbetsmarknaden.Möjligheten att starta eget har förbättrat detta, inte minst genom starta-eget-bidrag och förbättrade möjligheter till kvinnolån. Inomarbetsmarknadspolitiken måste åtgärder inriktas på ändrad kompetens ochdärmed ökade möjligheter att finna sysselsättning i andra branscher. Inteminst är detta viktigt för att bredda kvinnors yrkesval och arbetsmarknad.Arbetsmarknadsutbildningen måste här ha ett särskilt ansvar. får mäni högre grad tillgång till "dyrare utbildning". Arbetsmarknadsutbildning förkvinnor är ofta kortare än männens. Det finns anledning att se överupphandlingsförfarande av arbetsmarknadsutbildning. Fördelningen avarbetsmarknadsinsatser måste ses över i ett jämställdhetsperspektiv. Detta börges regeringen till känna.Mer av arbetsmarknadspolitiken måste ha en "grön prägel". Den grönasektorn är växande. Här finns en stor potential till ny sysselsättning.Miljöarbeten och utbildning i Agenda 21-arbete är några exempel.ArbetstiderFlexibla och förkortade arbetstider är angeläget för att bådemän och kvinnor skall kunna ta ansvar för hemmet. Det ärdärmed en viktig jämställdhetsfråga. Flexibla arbetstiderskapar utrymme och möjligheter att friare kunna användatiden för kunskaps- och kompetensutveckling, familj ochföreningsliv. har presenteratsitt betänkande. I detta föreslås bland annat ökad flexibilitetvad gäller arbetstider.ArbetsvärderingArbetsvärdering börjar nu i större utsträckning att prövassom ett medel för att motverka lönediskriminering. Problemhar dock uppstått efter det uppmärksammade fallet medbarnmorskan och teknikern. Flera män har efter detta vägratatt ställa upp under hänvisning till att de inte vill "hängasoffentligt".Det finns ett stort intresse för att kunna komma igång med arbetsvärdering.Det finns ett antal olika system eller metoder för arbetsvärdering. Av bl.a.den anledningen har JämO gett ut en handbok. Här beskrivs hurarbetsvärdering kan användas för att upptäcka och förhindra diskriminerandelöneskillnader mellan kvinnor och män. Det pågår flera projekt med attutveckla arbetsvärdering som metod. Bl.a. kan nämnas Arbetslivsinstitutetsoch utvecklingsarbete. anser att det ärviktigt att utveckla system och metoder för arbetsvärdering samt att resultatenfrån genomförd arbetsvärdering tas till vara för att åtgärda diskriminerandelönesättning. Detta bör ges regeringen till känna.LönerKvinnors löner är långt under genomsnittet för mäns löner.Ett viktigt led i ökad jämställdhet är att kvinnors och mänsarbete värderas lika. Lönediskriminering är många gångersvår att komma åt. Vid sidan om lagstiftning kan aktivopinionsbildning och attitydpåverkan bidra till minskadelöneskillnader. Som arbetsgivare har den offentliga sektornett särskilt ansvar. Inom all offentlig verksamhet börjämställdhetsrevision vara obligatoriskt. Det är först närskillnader lyfts fram som orättvisor avslöjas och kanåtgärdas. Uppgifter om lönestatistik skall vara könsuppdeladoch offentlig.Lönebildningen är primärt ett ansvar för arbetsmarknadens parter. I dettasammanhang är det viktigt att löneskillnader mellan kvinnor och mänbeaktas. Arbetsmarknadens parter måste i större utsträckning se över metoderoch principer för könsneutral lönesättning.Jämställdhetsrevision bör i högre grad användas som instrument. Urvaletav ledare måste bygga på att bästa urval görs. Näringslivet och offentligsektor måste börja inse att genom att inte ta tillvara kvinnors kompetens gårman miste om en stor begåvningspotential. Detta är ett slöseri medhumankapitalet. Detta bör ges regeringen till känna.Jämställdhet kommer att bli en konkurrensfaktor. Genom konsumentmaktkommer fler kvinnor att välja varor och tjänster från företag som uppfattassom jämställda. På samma sätt som företag måste visa att de har en godmiljöprofil för att vara konkurrenskraftiga kommer företags arbete för ökadjämställdhet framöver att i högre grad påverka preferenser och val.NäringspolitikKvinnor startar ofta företag med mindre lån och bidrag.Oftast rör det sig om tjänsteföretag med en specifik affärsidé,främst för en lokal marknad. Sådan företagsamhet måste tastillvara i ökad utsträckning. Rationaliseringar inom offentligverksamhet gör att det finns utrymme för t.ex. flertjänsteproducerande företag. Kvinnors möjlighet till egnainitiativ för att utveckla egen eller kooperativ verksamhetinom vård och omsorg måste ökas. Utvecklande av alternativtill offentligt producerade tjänster ökar valfriheten och ledertill ökad effektivitet.Näringspolitiken måstepräglas av jämställdhetAlltför ofta bygger näringspolitiken på traditionella manligaföreställningar om företagsamhet. Igångsättande av företag,organisation etc. skiljer sig mellan kvinnor och män. i stor skala, kvinnor i liten skala. Attunderlätta för kvinnor att starta egen verksamhet ärnödvändigt. Med breddad arbetsmarknad för kvinnor kansysselsättningen öka. Samhällets totala kostnad förarbetslöshet kan därmed minska. Möjlighet för alla att underett år vara tjänstlediga för att pröva egen verksamhet kanleda till fler nya och bärkraftiga företag. Detta bör gesregeringen till känna.Företagande inom "upplevelsebranscher" såsom t.ex. inom turism ochkultur har ofta annorlunda villkor. Säsongsvariationerna är stora. Oftaförutsätter det kombinationssysselsättning. Regler för att underlätta för nyaoch mindre företag skall ses över av en förenklingsdelegation. I dettasammanhang måste även regler för kombinationssysselsättning beaktas. Dettabör ges regeringen till känna.Särskilda lån för kvinnor infördes . Satsningarna har lett till månganya arbetstillfällen. Detta stöd är viktigt att bevara och utveckla.För att öka resurserna för lån till kvinnors företag föreslogs i tillväxt-propositionen att skall avsätta en särskild ram inom sin totalakapitalmängd för kvinnolån. Inom denna ram bör utrymme även skapas förlån till kvinnor som avser starta kooperativa företag.Hittillsvarande satsningar med kvinnliga resurscentra på länsnivå, menäven centralt, måste nu permanentas och vidareutvecklas.Ett problem som ofta påtalas är att det saknas möjligheter till utbildning iföretagande. Mycket av det ordinarie utbildningsutbudet har inriktning påanställning. Därmed saknas kunskaper om att starta och driva företag. Mer aventreprenörskap bör finnas inom ordinarie utbildningsutbud. Därutöverbehövs kurser eller utbildningar i att starta och driva företag. Inte minst förattfler kvinnor skall våga satsa på att starta eget företag är denna typ avutbildning viktig.Centerpartiet verkar för att kvinnors företagande utvecklas till att kvinnorstartar och driver företag i samma utsträckning som män. skall bli ettföredöme när det gäller jämställdhet inom näringslivet. En parallellutveckling till detta måste också vara att andelen kvinnor i ledande befattningstadigt ökar i näringslivet.Om skall utvecklas till ett hållbart samhälle byggt påkretsloppsprincipen behövs forskning och utveckling av alternativa bränslenoch utvecklande av teknik för att klara de krav som det kretsloppsanpassadesamhället ställer. En av de sektorer som utvecklas och växer allt snabbare ärden s.k. gröna sektorn. En kraftsamling för omställning av energisystemet,med stora investeringar i forskning, utveckling och infasning av ny teknik ochalternativa bränslen, kan göra svenskt näringsliv världsledande på en "grönmarknad". Detta är en chans för svenskt näringsliv. Det är även en enormutmaning och chans för kvinnorna. Inom denna sektor finns stora möjligheterför nya företag att växa fram. Utvecklandet av kretsloppssamhället ökarmöjligheterna för ett mer differentierat näringsliv. Detta kommer att ge bådemän och kvinnor möjlighet till ny sysselsättning.Våld mot kvinnorVåld mot kvinnor och barn är fortfarande allt för vanligt ivårt samhälle och får aldrig accepteras. En stor del av dekvinnor som misshandlas känner eller lever tillsammans medden som misshandlar. I de flesta fall sker misshandeln i detegna hemmet.Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor är inteförenlig med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle har kvinnoroch män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. I ett jämställtsamhälle utsätts inte kvinnor och barn för tvång, utnyttjande, våld ochsexuella övergrepp. I ett jämställt samhälle finns inga förövare som måsteuttrycka makt med våld och förtrycka offret. Fördomar som, direkt ellerindirekt, ger uttryck för uppfattningen om mäns makt över kvinnor måstebekämpas med kraft, eftersom de utgör själva grunden för uppkomsten avsåväl våld som sexuella brott. har i andra motioner utvecklatdetta och lagt förslag till konkreta åtgärder.InvandrarkvinnorDe svårigheter som invandrare har på arbetsmarknaden ärsärskilt uttalade bland kvinnorna. Utvecklingen under 1980-och visar att det är färre somförvärvsarbetar bland de invandrade kvinnorna än bland deinfödda. Många invandrarkvinnor har haft både fysiskt ochpsykiskt påfrestande arbeten inom industri och service. Dettatillsammans med dubbelarbete i än högre grad än blandsvenska kvinnor har lett till att invandrarkvinnor oftaredrabbats av belastnings- och förslitningsskador. Förutombättre anpassad arbetsmiljö behövs individuellarehabiliteringsprogram för att förebygga och om möjligtundvika förtidspensionering. Detta bör ges regeringen tillkänna.En grupp kvinnor som är särskilt utsatta är de som kommer till föratt gifta sig med någon infödd eller invandrad svensk man. Ivissa fall utnyttjar eller misshandlar mannen kvinnan som harsmå möjligheter att få hjälp. Om hon bryter upp från förhållandet innan detgått blir hon utvisad. Att komma tillbaka till sin hemtrakt som enfrånskild kvinna framstår som ett omöjligt alternativ för många av dessakvinnor. Det är viktigt att kvinnojourerna får resurser så att de kan stödjadessa kvinnor. Vi anser att den s.k. 2-årsregeln skall ändras till en 1-årsregeloch att tillämpningen skall kunna vara mer flexibel. Detta bör ges regeringentill känna.I vissa fall har svenska män genom ''postorderfirmor'' lockat hit utländskakvinnor. Särskilt upprörande är det när svenska män, dömda för misshandel,vid upprepade tillfällen har kunnat locka hit kvinnor. Kvinnor som planeraratt flytta hit bör uppmärksammas på möjligheten att ta reda på mer ommannens bakgrund. Kvinnornas rätt till information om sin blivande man börstärkas. Ambassaderna bör ha större ansvar att medverka till detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och inriktning för jämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensam vårdnad,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet inom skola - utbildning,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortbildning och lärarutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktik i ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning inom omsorg och utbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktade arbetsmarknadsinsatser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsutbildning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsvärdering,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsrevision,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vara tjänstledig för att pröva egen verksamhet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kombinationssysselsättning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella rehabiliteringsprogram,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. tvåårsregeln.3