ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk346 · 1996-10-07 00:00:00 — En av de skatter som ger mest påtagliga effekter imänniskors ekonomi är fastighetsskatten. Just nu är dettasärskilt märkbart eftersom taxeringsvärdena har höjts ochårlig uppräkning införts. Skattesatsen är höjd och dessutomkommer många att bli förmögenhetsskattepliktiga enbartberoende på sitt boende. Vi föreslår i annat sammanhangsänkta fastighetsskattesatser, ändrade beskattningsgrunderför värdering av markvärdet samt slopad förmögenhetsskatt.Sammantaget ger det avsevärda skattelindringar.I ett läge då olika skatteregler leder till ett extremt högt skattetryck ökarkraven på att underlaget för taxeringen är relevant och exakt samt attmedborgarna har möjlighet att själva överblicka systemet och uppleva detsom rättvist.Det system som gäller, med rullande taxering, innebär emellertid ettinslag av automatik, vars konsekvenser bör ses över. Finns t.ex. ett fel medfrån ett taxeringstillfälle, så kommer det att följa med den rullandetaxeringen och dessutom ackumuleras.Fastighetstaxeringen skall leda till en värdering som är lika med 75 procentav marknadsvärdet. Många upplever att det inte blir så i det enskilda fallet.Den egna fastighetens värde relateras bland annat till det värde som åsättsgrannens hus om denne säljer sin egendom, lägesfaktor och en rad andrafaktorer. Automatiken i dagens system gör det svårt att påverka utfallet förenskilda fastigheter. Det finns därför anledning att fråga sig om intefastighetstaxeringsnämnder med lekmannainflytande åter borde inrättas föratt i högre utsträckning kunna ta tillvara lokal kunskap vid taxeringen.Reglerna för att få fram marknadsvärdet är konstruerade på ett sådant sättatt de för vissa fastighetsägare leder till att värdet inte blir korrekt. Enligtnuvarande regler undantas släktköp och sådana hus som säljs i samband medexekutiva auktioner. Även dessa fång är en del av "marknaden". I och medatt de ej finns med så blir prisbilden högre än som annars skulle vara fallet.Iett värdeområde kan det finnas hus som ligger helt i centrum av en tätort,andra återfinns åtskilliga kilometer därifrån, men ändå inom sammavärdeområde. Ett annat exempel är att det finns inslag av lägesfaktor ibyggnadsvärdet. Läget borde enbart påverka markvärdet. Det finns en radfaktorer som behöver belysas. Därför är det angeläget att utreda dagenssystem i syfte att få fram bättre fungerande regler.Den diskussion som pågått visar dels att skattetrycket är förhögt, dels att taxeringsvärdet i många enskilda fall inte motsvarar en allmänuppfattning om vad som kan anses vara rimligt. En förutsättning förförståelse och acceptans för skattesystemet är att det upplevs som enkelt ochrättvist. Problemen minskar självfallet om skatterna sänks, som vi förordar.Dessutom måste emellertid taxeringsförfarandet förbättras och medborgarnasinflytande över detsamma öka. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning och förenklade regler förfastighetstaxeringen.
mot · GK02Sk348 · 1996-10-07 00:00:00 — I det svenska skattesystemet utgår det bl a skatt påfastigheter. Principen att beskatta fastigheter kan diskuteras.På sikt bör systemet med fastighetsskatt avvecklas. Iställetbör kommunerna ges möjlighet att ta ut en fastighetsavgiftför täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvaroch annan service kopplad till fastigheten.De höjda taxeringsvärdena och den höjda fastighetsskatten från1,5 till av taxeringsvärdet har orsakat problem för många små-husägare. Flera kommer att få lämna sina hus till följd av den höjdafastighetsskatten. Av den höjda fastighetsskatten med 4,8 miljarder kronorkommer 1,7 miljarder eller från storstäderna ().Underlaget för statlig fastighetsskatt är värdet på såväl byggnad som mark.I de fall där både byggnad och mark innehas med äganderätt är dettaacceptabelt. Men i de fall då marken innehas med tomträtt uttages enligt minuppfattning fastighetsskatten på ett felaktigt sätt. utgår fastighetsskattäven på tomträttsmark som tomträttsinnehavaren inte äger utan hyr t ex av enkommun. Det är helt i sin ordning att fastighetsskatt utgår för byggnad påtomträttsmark - men inte på mark. Det är en helt orimlig princip att betalaskatt för fast egendom man inte äger! Det är inte acceptabelt att jämställatomträttsinnehavet med äganderätt i detta avseende. Fastighetsskatt skasåledes inte tas ut av tomträttsinnehavare för tomträttsmark.Fastighetsskatten bör istället tas ut av den som äger marken och när detgäller tomträtt så är det vanligen en kommun.Tomträttsinstitutet är relativt vanligt i kommuner, inte minst istorstäderna. I finns inte mindre än 26.000 tomträtter,varav de flesta är småhus. Det innebär att det är ett stort antal hushåll somberörs av fastighetsskatt på tomträttsmark. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatt på tomträttsmark.
mot · GK02Sk349 · 1996-10-07 00:00:00 — Höjt taxeringsvärde som en följd av energisparinvesteringar I , såväl som i andra industriländer, finns ett stort behov av att satsapåenergisparåtgärder i bostadsfastigheter och inom näringsliv. Mycket har gjortsunder desenaste tjugo åren men mycket mer måste till om vi som nation på ettansvarsfullt sättskall kunna begränsa vår energikonsumtion. Det handlar om att så långt möjligtövergåfrån förbrukning till att bruka.Som ett högt utvecklat industriland har ett globalt ansvar att gå föreoch ta till vara alla möjlighetertill minskad energikonsumtion. Långsiktigt handlar det om mänsklighetensöverlevnad.Samhället kan stimulera till insatser på energisparområdet på olika sätt och har så gjort under årens lopp.Bidrag till investeringar har varit den vanligaste metoden.Målet måste emellertid vara att enskilda och företag finner det naturligt ochekonomiskt möjligt att även utansamhällsstöd genomföra energisparåtgärder.I dag finns emellertid ett, åtminstone psykologiskt, hinder som begränsar denenskildes lust till egnasatsningar. Människor uppfattar det nämligen som en bestraffning att belönas med höjt taxeringsvärde på sinfastighet när man, som man tycker, gjort en samhällsviktig insats. För den sominte erhållit samhällsstöd utangenomfört åtgärderna och betalat med egna pengar känns det givetvis alldelessärskilt onaturligt. Resultatet blirganska naturligt att somliga helt enkelt avstår från att vidta, för helasamhället intressanta, energisparåtgärder.Med en allt mer förfinad teknik kommer det för allt fler att kunna vara lönsamtatt genomföraenergisparinvesteringar även utan samhällsstöd. Eftersom en effektivareenergianvändning är ett prioriterat mål,oavsett vilka energislag vi skall använda , vore det beklagligt omskatteregler skulle lägga hinder ivägen för en positiv utveckling.För att möta den typ av problem som jag ovan pekat på bör en översyn göras medsyfte att undanröjakontraproduktiva skatteregler som leder till att fastighetsägare avstår frånenergisparinvesteringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna för taxeringsvärdeshöjning som en följd av energisparinvesteringar.
mot · GK02Sk351 · 1996-10-07 00:00:00 — Det har skett en förändring, kanske kan mankalla det en tillnyktring, från den småföretagarfientligapolitik som karakteriserat det socialdemokratiska partietsedan 1970-talet, då framförallt skattelagstiftningen menockså regler i arbetsrätt och civilrätt riktade sig direkt motvåra små och medelstora företag. Det handlade i princip omföretag som ägdes av en familj eller en mindre krets avpersoner eller också var rena egenföretagare.I skattelagstiftningen infördes en rad spärregler, som endast skulletillämpas på s k fåmansföretag. I fortsättningen kallar jag dem med ettsamlingsbegrepp fåmansföretagarregler. En av de mest destruktiva reglernahar varit den olika behandlingen av fåmansföretagens förlustavdrag iförhållande till de börsnoterade företagens. Här har vi en av orsakerna till attdet är i familjeägda företag, som det, enligt all erfarenhet och ekonomiskanalys, finns bäst jordmån för verkligt äkta innovationer. Detta hängersamman med att byråkratier, och stora företag utgörs också av byråkratier,har svårt att hantera nya och tillsynes udda idéer.Fåmansföretagsreglerna kräver också uppgifter om en rad detaljer.Uppgiftsskyldigheten uppfattas ofta som misstro mot en grupp oförvitligamedborgare. Denna grupp pekas ut genom särbestämmelserna som en gruppav potentiellt oärliga personer. Att sådan attityder från statsmaktens sidakväver de kvaliteter som kännetecknar egna företagare är inte förvånande.Misstro ökar inte människors motivation. Det är i andra sammanhang ensjälvklarhet. Företagare skiljer sig inte psykologiskt från andra människoroch då bör de inte utsättas för motivationshämmande påverkan, i alla fall omvi i önskar se ett växande näringsliv.Fåmansföretagsreglerna bör avskaffas. Det skulle över en något längretidsperiod leda till ökade intäkter för staten, inte minskande. Önskar man seett dynamiskt näringsliv växa fram måste regler som bygger på felaktiga ochförhoppningsvis förlegade dogmer avskaffas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i skattelagstiftningen att allaförmånsföretagarregler avskaffas i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk353 · 1996-10-07 00:00:00 — Ska vi komma tillrätta med arbetslösheten krävs fleraradikala nya grepp. Även när industrin går bra tillskapas intesärskilt många nya jobb där på grund av den snabbaautomatiseringen och datoriseringen. Den offentliga sektornkrymper. Varje, i sig angelägen, löneökning där leder tillminskat utrymme. Återstår då att stimulera den privatatjänstesektorn. Antingen kan man sänka skatten för allatjänster, vilket blir oerhört dyrt om det ska få verkligtgenomslag. Det gäller då att rikta insatserna mot ett områdedär man inte riskerar att slå ut andra företag och därmedjobb.Eller också kan man stimulera ett område där behoven finns men därköpkraften till "ordinarie" pris är begränsad och utbudet domineras av "svartarbetskraft" - alltså hushållen - vilket man gjort när det gäller byggavdragen.Det är synd att regeringen, på grund av det infekterade debattläget, inte vågatlägga fram förslag om åtminstone en försöksverksamhet utan hänskjuterfrågan till ytterligare beredning.En modell som bör kunna fungera bra vore att inrätta serviceföretag somkan uträtta tjänster i hemmet åt privatpersoner till rimligt pris. Företagetskulle förmedla tjänsterna, ta betalt och avlöna den som utför tjänsterna. Deskatter och övriga avgifter som företaget och den anställde betalar in till statoch kommun skulle återgå till företaget och göra det möjligt att hålla nerepriset på tjänsten. Om man tar med i beräkningen att den som utför tjänsten iannat fall skulle få socialbidrag eller a-kassa blir det ingen extra kostnad församhället. Som jag ser det är detta ett sätt att få privatpersoner som dignarunder dubbelarbete att i stället bidra till offentliga sektorn. Stat och kommuntillsammans vinner på minskade bidrag och kan behålla mer personal, denanställde får meningsfull sysselsättning, lön och social trygghet och den somfår arbetet utfört minskar sin tidspress. Den som bara vill rikta dessa tjänstertill äldre eller offentliga sektorn begår ett tankefel. Då blir det givetviskostnader eftersom färre nya pengar från privatpersoner kommer in isystemet.Regeringen måste nu bortse från ideologiska skygglappar och severkligheten. Det är ohållbart att ha ett stort antal familjer som dignar underdubbelarbete och som inte hinner med sina barn och ha människorsom inget hellre vill än att arbeta. Den situationen löses inte medövertidsbegränsningar. Regeringen bör återkomma till medförslag enligt ovan skisserade modell. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hushållstjänster.
mot · GK02Sk355 · 1996-10-07 00:00:00 — Dubbelbeskattningen av aktier bör slopas helt för alla företageller i vart fall till fullo för de onoterade företagen.Det förslag till lättnad i dubbelbeskattningen som i början avhösten presenterats innebär endast att skatten slopas till cirkaen tredjedel för onoterade företag. Vidare är förslaget relativtsett oförmånligt för högriskföretag och de absolut minstaaktiebolagen med färre än tre anställda. Detta framgår ocksåklart av utredningsbetänkandet, SOU 1996:119, s 76 f.Skälen för att slopa dubbelsbeskattningen av aktier är väl kända. Lägreskatt på avkastningen på eget kapital gör att fler investeringar blir lönsammaoch kan genomföras i företag som inte har fri tillgång till antingenenkelbeskattat riskkapital från utländska investerare eller till lånekapital.Genom att fler investeringar blir lönsamma skapas också förutsättningar förfler sysselsättningstillfällen. Skäl saknas dessutom att beskatta avkastningenpå tillskjutet riskkapital och egna vinster högre än på lånekapital. Effekten avett sådant förhållande blir särskilt allvarlig för de företag som inte harobegränsad tillgång till lånekapital, d.v.s. de mindre och medelstoraföretagen.Förslaget till lättnad i dubbelbeskattningen av aktier bör vid beredningen iriksdagen byggas på så att dubbelbeskattningen i vart fall slopas helt för deonoterade företagen. Detta måste innefatta en utformning av reglerna sominnebär att även högriskföretag och de minsta aktiebolagen får en icke-diskriminerande beskattning.Sammanfattningsvis bör dubbelbeskattning på aktier till fullo slopas somett första steg för i vart fall ägare till onoterade aktiebolag. Detta kan skegenom att hela den kapitalbeskattade utdelning som kan lämnas till aktivaägare i fåmansaktiebolag blir skattefri för mottagaren. börriksdagen ge i uppdrag att lämna ett förslag somundanröjer även den med denna ändring kvarstående diskrimineringen avhögriskföretag och de absolut minsta aktiebolagen. Ett sådant förslag börkunna lämnas vid utgången av 1996. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändrade skatteregler föronoterade företag, i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag som undanröjerdiskriminering av högriskföretag och de mindre aktiebolagen, i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk356 · 1996-10-07 00:00:00 — Försörjningen av riskkapital till företagen fungerar ännu intetrots olika försök att lösa problemet. Det hämmar särskilttillväxtinriktade innovationsbaserade företag. Det är blanddessa nya generation exportföretag finns. Även omdubbelbeskattningen på akter helt slopas för onoterade akterkommer mindre företag framöver att haen lägre soliditet än större företag.Ett förslag som därför bör övervägas är att införa ett kraftigt förbättratriskkapitalavdrag även efter att dubbelbeskattningen slopats.Ett sådant riskkapitalavdrag bör avse även privatpersoner som önskar placerai särskilda fonder, vilka i sin tur investerar i onoterade företag.Utgångspunkten för ett nytt riskkapitalavdrag kan vara nuvaranderiskkapitalavdrag förbättrat på några punkter. Höj maximala investeringsbeloppet till . Förkorta tiden som aktierna måste ägas och bolaget följa uppställdavillkor från fem till . Medge en rejält högsta likviditet . Gränsen inuvarande avdrag vid är för låg. Tillåt de företag som investeringarna sker i att hyra ut en viss del avegna lokaler . Vidare bör en indirektinvesteringsform via någon form av projektkapitalfonder eller andrainvesteringsföretag utredas. Förebilden för en sådan indirekt variant fårgärna vara det brittiska systemet s.k. Venture Capital Trusts, VCT.Problemet i är inte begränsad tillgång påriskvilligt kapital utan begränsad tillgång till privatriskkapital som är berett att söka sig till mindre ochmedelstora företag på de villkor som är företagsekonomisktintressanta för företagen. Genom skatternas höjd och strukturblir avkastningskraven på kapitalet för höga.Utan någon form av tillfällig stimulans kommer därför även ifortsättningen villkoren för det riskvilliga kapitalet att vara sådana attkapitalet inte i tillräcklig omfattning söker sig till de mindre och medelstoratillväxtföretagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar förlänga nuvarande riskkapitalavdrag i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning om privata investeringari onoterade företag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Sk357 · 1996-10-07 00:00:00 — Idrotts- och kulturområdena är i stort behov avsponsorsmedel för att kunna bedriva en fullgod verksamheteftersom skattefinansierade anslag krymper. Det får till följdatt konkurrrensen om dessa medel ökar i betydande grad.Den skattemässiga hanteringen av framförallt avdragsrätten för sponsors-medel är inte entydig. Det är ingen tvekan om att det förekommer olikhetervid behandlingen, som kommer till uttryck genom en alltför snäv hantering.Det leder till osäkerhet som direkt påverkar möjligheten för olika organisa-tioner att få tillgång till sponsorsmedel.Det är i allmänhet på det viset att varje sponsor kräver en motprestation avnågot slag. I huvudsak torde det vara fråga om reklam. Den hårdnande konkurrensen om dessa medel minimerarrisken för att det skulle kunna vara fråga om icke avdragsgill gåva.Eftersom sponsorsmedel kommer att få en ökande betydelse för idrotts-och kulturverksamhet och då de alltid är förknippade med någon form avmotprestation finns det enligt min mening en tillräcklig garanti att detregelmässigt är fråga om en avdragsgill kostnad. Den ibland förekommandesnäva tolkningen av gällande bestämmelser får inte göras till huvudregel. Detkan innebära att det kan föreligga visst behov av förtydligande i skattelag-stiftningen. Regeringen bör därför analysera frågan och återkomma tillriksdagen med förslag på ändringar som bidrar till att den osäkerhet som kanråda på sponsorsmarknaden undanröjs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avdragsgill sponsring.
mot · GK02Sk358 · 1996-10-07 00:00:00 — Det behövs både kvinnor och män i politken för att våraolika erfarenheter och livsvillkor ska få en belysning och ettgenomslag i de regler och villkor som fastställs. Iskattepolitiken är det enligt vår uppfattning tydligt att detkvinnliga perspektivet allför ofta saknats, vilket har fått tillföljd att många regler och villkor inte stämmer med kvinnorsverklighet och vardag. I denna motion tar vi upp ett antalförslag som vi menar är angelägna i utvecklingen av ett merjämställt samhälle.Avskaffa sambeskattningenav förmögenhetI förmögenhetsbeskattningen finns den sista kvarlevan i vårtskattesystem av den föråldrade syn på kvinnor som förrgenomsyrade hela samhället, nämligen sambeskattning.Det principiella argumentet för att avskaffa den föråldrade sambeskatt-ningen är väl känt. Även om man anser att principer inte hör hemma iskattesystemet, vilket de i hög grad gör, finns det bärande argument avpraktisk natur. Skattemyndigheter måste hålla reda på vem som bor med vemi vilken konstellation. Särbo, sambo, gift, registrerat partnerskap, barn,styvbarn, delad vårdnad. "Vanliga" familjer missgynnas. Man kan vara giftmed den ene och sambeskattas med den andre. Eftersom man inte i förväg vetvilka som kommer upp i tillräcklig förmögenhet för beskattning måste helabefolkningens sambeskattningspotential kontrolleras.ReseavdragFör många småbarnsföräldrar är hämtning och lämning avbarn på dagis eller dagmamma en del av resan till och frånjobbet. När restid, restidsvinst och behov av bil bedöms fårdetta stopp inte räknas in. Det gör att mångasmåbarnsföräldrar, de som kanske är mest i behov av bilentill och från sitt jobb, inte blir berättigade till reseavdrag.Enligt vår mening är detta en otidsenlig syn på vad som är en arbetsresa,och bör ändras. Jämställdhetslagen framhåller särskilt arbetsgivarensskyldighet att tillse att förvärvsarbete och föräldraskap går att förena. Stats-makten bör då dra åt samma håll.FörmånsvärderingDe förmåner utöver lön som en del anställda, särskilt påhögre befattningar, får ska givetvis förmånsbeskattas. Dåförmånsvärdet fastställs är det emellertid enligt våruppfattning så att den typ av förmån som kvinnor (och mänsom tar ansvar för hem och barn) vill ha beräknas till myckethöga förmånsvärden i förhållande till självkostnaden, medanden typ av förmåner som män traditionellt efterfrågarvärderas lägre eller inte alls. Förmånsvärdena för exempelvisstädhjälp och barnvakt bör därför ändras så att de bättremotsvarar den alternativa kostnaden för att anordna dettasjälv. På detta vis kan kvinnor och män konkurrera merlikvärdigt om befattningar som kräver större arbetsinsatser,och småbarnsföräldrar som tar ansvar för sina familjerbehöver inte vara uteslutna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sambeskattningen av förmögenhet bör avskaffas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för reseavdrag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värderingen av förmåner.
mot · GK02Sk359 · 1996-10-07 00:00:00 — De s.k. fallskärmsavtalen upprör med rätta allmänheten, inteminst som man själv tvingats på besparingar och drabbats avnedskärningar i den offentliga sektorn. Ofta upplever man attde skötsamma får betala kalaset efter bankchefers och andraskostsamma spekulationer, och när någon inte längre anseslämplig på en chefspost blir han i stället belönad genom ettfrikostigt fallskärmsavtal.Att upphäva avtalen är naturligtvis omöjligt, låt oss i stället komma åtoskäligt stora fallskärmsavtal via hög beskattning. Denna väg att kommatillrätta med fallskärmsavtalen bör åtminstone utredas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda särskild beskattning av s.k. fallskärmsavtal.
mot · GK02Sk360 · 1996-10-07 00:00:00 — Förändrade skatteregler för säsongsanställda Förändrade skatteregler försäsongsanställdaI en genomförd undersökning frånturismutbildningen på visar det sig atten kommun som t.ex. går miste om åtskilligaskattekronor . En av anledningarna till detta är att deflesta anställda i bara är anställda för en säsongoch inte mantalsskrivna i kommunen. Skatten betalas ihemkommunen där man ofta inte vistas eftersom arbetet påsommaren i många fall utförs på någon ort medsommarturism.Med det nya statliga bidrags- och utjämningssystemets fördelningsnyckelsom bygger på invånarantal hamnar dessa turistkommuner helt fel. Det tasingen hänsyn till att man egentligen ökar invånarantalet medflera tusen personer.Kommunerna belastas av stora kostnader för sina turistsatsningar, både närdet gäller service och säkerhet.Det finns förstås en hel del fördelar med den stora turismen, men denkommer oftast företagen till del och inte kommunens invånare. Företag ochjuridiska personer betalar ju bara statlig skatt och ingen skatt.Trots att man har en livaktig turism ger det inga pengar till den kommunalabudgeten och kommunens invånare. De är ändå med och betalar för denkommunala service som alla som besöker kommunen kan ta del av.Ett sätt att komma tillrätta med en del av de här problemen vore att ändraskattereglerna för de som är säsongsanställda inom turist- och service-branschen.Det kan finnas två alternativ: De som arbetar mer än 4 månader i en annan kommun än där de ärskrivna betalar kommunalskatt i den kommunen. De som har en årsinkomst på mer än i en annan kommunbetalar sin kommunalskatt där.Den här lösningen borde vara genomförbar hosskattemyndigheten i varje län. De kommuner som har storturism skulle på detta sätt kunna vinna tillbaka en hel del avsina förlorade skattekronor. De här pengarna skulle annars gåtill kommunen som den säsongsanställde är mantalsskriven imen vistas i en väldigt liten del av året. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade skatteregler för säsongsanställda.