mot · GK02Bo213 · 1996-10-07 00:00:00 — Konvertering av elvärmda hus Eluppvärmning av villor är inte längre vare sig ekonomiskteller ekologiskt försvarbart. ca 1,9 miljoner småhusanvänder ca olja och närmare el föruppvärmning. Nära en miljon av småhusen är bundna tillelvärme (direktverkande eller med vattensystem och elpanna.Konvertering till andra energikällor är en nödvändigsamhällsomställning, men tyvärr inte lönsam för de enskildahusägarna med dagens elpriser.I med stigande elpriser och höga ambitioner att ställa om olikafunktioner till ett mer ekologiskt uthålligt samhälle är det nödvändigt atthittaformer för att konvertera bostadsuppvärmning till andra energikällor.Konvertering från elberoende kan ske med t.ex. pellettkamin, pellett-brännare, flispanna, kombipanna eller fjärrvärmeanslutning. För en del ärbästa alternativet att minska förbrukningen av elektricitet med energispar-åtgärder eller värmepump. Olika tekniska lösningar har redan vuxit fram.Vattensystem, pannlösningar och fjärrvärmeanslutningar av olika typ finns atttillgå.En springande punkt är givetvis samhällets informationsinsatser. Det ärnödvändigt att hushållen blir medvetna om hur angeläget det är att helasamhället inriktas på mindre energiåtgång och främst på att utnyttjaförnyelsebara energikällor.Som ett diskussionsinlägg i samhällets funderingar på hur en omställningskall kunna stimuleras vill vi redovisa våra tankar. I och för sig i form avekonomisk stimulans till enskilda fastighetsägare - men som också blirsamhällsekonomiskt lönsamt.En konvertering till andra uppvärmningssystem kostar mellan ca25 och per hus om fastighetsägaren erhåller ettkontant konverteringsbidrag på t.ex. av verifierade utlägg (inkl. moms)för olika åtgärder, maximerat till exempelvis /hus. Med detstödet bör ca 40 000 hus konverteras och stödet kostar samhället högst600 . Rent praktiskt kan administrationen uppdra åtkommunerna, som ger råd, godkänner planen, samt kontrollerar genom-förandet.Om man investerade i genomsnitt i varje hus (förutomegenarbete) skulle den totala investeringskostnaden bli 2 400 miljoner kronorinkl. Till staten återgår genast momsen dvs. 480 miljoner kronor.Närmare hälften av resten dvs. återgår till stat ochkommun som inkomstskatt, löneskatt, bensinskatt m.m. Med ovanståendeomfattning skulle konverteringsprogrammet förutom egenarbete sysselsättaöver 5 000 personer. Med tanke på arbetslösheten i byggbranschen blir mångaav jobben nya. Ett statligt stöd till konvertering får en positiv socioekonomiskeffekt.Om stödet utformas enligt förslaget blir det en låginkomstprofil påstödet, dvs. rika människor med stora hus får inte mer i stöd än en familj medlitet hus.Elvärmen minskar uppskattningsvis, enligt förslaget, med /år.Belastningen minskar särskilt . Genom anslutningar till fjärr-värme med ca /år ökar underlaget för kraftvärme och dågynnas elbalansen dubbelt, vilket är en nationell vinst. Den årliga förbruk-ningen av bioenergi skulle öka med uppskattningsvis 200 000 m3råflis och ca pelleter. Bränsleförsörjningen skulle lågt räknat ge150 nya anställningar . Därtill kommer arbeten i maskinindustrinm.m.En konverteringstakt enligt ovan skulle kunna reduceravärmen i småhus från ca /år till /år. Därtill kan dåfjärrvärmeunderlaget ha ökat så att ytterligare kraftvärme kan genere-ras. Den sammanlagda effekten på hela elsystemet blir alltså betydande.Konverteringsprogrammet kan kompletteras med stöd till konvertering avoljevärmda villor till biobränsleeldning eller fjärrvärmeanslutning ochinstallation av ackumulatortank i villor som eldar ved med undermåligteknik.Ett konventeringsprogram för elvärmda hus ger med andra ord godaeffekter på elbalansen, familjeekonomin och sysselsättningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konvertering av elvärmda småhus.