mot · GK02N212 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottDet tycks råda ganska stor enighet om nödvändighetenatt satsa på småföretagandet. Att de mindre företagen skakunna utvecklas med möjlighet att anställa fler är av storbetydelse, inte minst för kvinnorna. Kvinnoarbetslöshetengår nu om männens eftersom deras huvudsakligaarbetsmarknad - den offentliga sektorn - är i vikande. Det ärockså viktigt att de kvinnor som är egenföretagare - ellersom vill bli det - ska kunna se framtiden an med tillförsikt.Trots många vackra ord är det tyvärr många hinder i vägenför ett framgångsrikt småföretagande. Vi vill i denna motionpåtala hindren på vägen och ange vägar för ett ökatsmåföretagande, inte minst bland kvinnorna.Regeringen har i årets budgetproposition fortsatt den satsning på startaeget-bidrag och kvinnliga företagarlån genom som inleddes av denborgerliga regeringen. En fortsatt satsning på kooperativa företag föreslåsockså. Detta är bra. Det viktigaste är emellertid ett allmänt positivtföretagarklimat. Där återstår mycket att göra.Stabila spelreglerSmåföretagare behöver stabila spelregler för att kännatrygghet i företagandet. För att underlätta och stimulera tillnyföretagande krävs även förenklingar av regelverken. Vadsom gäller för storföretag gäller inte alltid för ensam- ellersmåföretagaren.Lagar och avtalDet måste generellt bli enklare att bli företagare. Det börräcka med en anmälan på en enkel blankett.Inom arbetsrätten finns ett 15-tal olika lagar. Det är ett för småföretagarentungt regelverk att behärska. Lagarna är skrivna för alla företag oberoende avstorlek och antal anställda. Socialförsäkringssystemet och mycket avarbetsmiljölagen är uppbyggt från ett löntagarperspektiv och är inte anpassattill små företag.Lagen om anställningsskydd (LAS) uppfattas av många småföretagare somohanterlig och avskräcker många. Den och andra lagar begränsar derashandlingsfrihet och utvecklingsmöjlighet, och en ökad tveksamhet att nyan-ställa blir följden.Vissa förändringar av LAS föreslås nu som en följd av förhandlingarmellan regeringen och . Turordningsreglerna - "sist in först ut" -förblir oförändrade, även om möjligheterna att träffa lokala kollektivavtalökar. Parterna är emellertid beroende av de centrala fackorganisationernasvälvilja. Manöverutrymmet för småföretag som saknar kollektivavtal minskaroch det finns inga möjligheter att teckna enskilda avtal mellan den anställdeoch företaget.Vi beklagar att de små positiva förändringar av arbetsrätten som gjordesunder den borgerliga regeringen revs upp och anser att arbetsrätten bör bliföremål för en genomgripande översyn, inte minst för att öka flexibiliteten ien ny tid med en helt ny arbetsmarknad.Sjuklöneförslaget bör avslåsRegeringen föreslår nu en förlängning av den s.k.sjuklöneperioden . Detta måste sessom ett rent dråpslag mot de små företagen och även motdem som står utanför arbetsmarknaden. Vilken enmans- ellerfåmansföretagare vågar anställa nya medarbetare undersådana premisser? Det finns en uppenbar risk att människormed funktionshinder eller viss sjuklighet får det ännu svårareatt få ett arbete som en följd av den nya sjuklöneperioden,särskilt när man vet att arbetsgivaren endast kompenserasmed en sänkning av arbetsgivaravgiften om ochatt förlängningen av arbetsgivarperioden kostar arbetsgivarendubbelt så mycket som den tidigare sjuklöneperioden. Vianser att detta förslag bör avslås.Möjligheterna för de små företagen att teckna försäkring mot ökadekostnader p.g.a. arbetsgivaransvaret för anställda bör också förbättras.Fåmansföretagens villkor måsteförbättrasEnmansföretagaren är diskriminerad även i ett aktiebolag.Reglerna för fåmansbolagen måste jämställas med reglernaför de större företagen, t.ex. när det gäller den 30-procentigaskatten på kapital. måste framgångsrika fåmansföretagredovisa en utdelning över på inkomst avkapital som inkomst av tjänst med skattesatser ända upp . Detta stimulerar sannerligen inte aktiva,framgångsrika småföretagare! Fåmansreglerna bör bliföremål för en övergångslösning och en genomgripandeöversyn.Det måste också bli lättare för fåmansföretagen att få tillgång till risk-kapital utan att behöva gå i personlig borgen och sätta hela sin och familjenstrygghet på spel.Dubbelbeskattningen bör avskaffas för all företagsamhet.Momsreglerna bör förenklas. kan småföretagaren knappast klara sinredovisning utan experthjälp. Skattebelastningen för småföretagen börminskas och innehålla gynnsammare avskrivningsregler.RiskkapitalDet finns gott om riskkapital hos investmentbolag och fondermen det finns en benägenhet att satsa på traditionellaverksamheter, framförallt i tillverkningsindustrin. Kvinnorhar ofta svårt att få respons för nya och annorlundaaffärsidéer. De flesta nya företag som startas av kvinnor ärtjänsteproducerande företag. Detta medför att tillgången påriskkapital till denna sektor inte är lika stor. Företagen växerdärför långsammare eller startas inte överhuvudtaget. Mångakvinnor upplever sig inte heller bli tagna på allvar och hardärigenom svårt att få tillgång till riskkapital.Vi anser att riskkapitalbolagen i ökad utsträckning bör inriktas till de nyaföretagsformer som startas. Delar av det riskkapital som finns börspeciellt riktas till tjänsteproducerande företag inom nya verksamheter.I riskkapitalbolagen bör personer som har erfarenhet av ensam- ellersmåföretagande ingå, gärna kvinnor.BolagsformenDet finns för- och nackdelar med alla former av företagande.Kvinnor startar gärna i liten skala och väljer ofta att starta sittföretag som enskild näringsverksamhet. Kvinnor attraherasockså av kooperativa företagsformer.Samhällsstödet, lagstiftningen och även finansiärer förutsätter oftastaktiebolag eller handelsbolag. Vissa åtgärder och stöd är destinerade tillaktiebolag. Kvinnor tar genom att välja enskild näringsverksamhet ellerekonomisk förening som företagsform ofta en större personlig risk. Om dessaföretagsformer negligeras i den förda näringspolitiken snedvrids bilden avföretagandet.Vi anser att stödet från samhället ska vara neutralt till olika företagsformeroch ha lånesystem som inte missgynnar någon företagsform. Regler börinföras som gör det möjligt - liksom för aktiebolag - att begränsa företag-arens risk.Starta eget bör vara möjligt äveninom vård, omsorg och skolaUnder den borgerliga regeringsperioden ökadesmöjligheterna för vård- och omsorgspersonal att bedrivaegen verksamhet. Fri etableringsrätt infördes t.ex. för läkareoch sjukgymnaster och möjligheten att införa friskoloröppnades. Ålderdomshem, sjukhem och daghem öppnadesför entreprenader i många kommuner. Detta var mycketpositivt för kvinnor, som därigenom kunde bli föregångaresom entreprenörer och utveckla positiva idéer inom sinaverksamhetsområden. Sedan Socialdemokraterna kommit tillmakten har många av dessa möjligheter inom vård ochomsorg stävjats genom "återställare", och friskolorna står nuinför nedläggningshot.Vi anser att delar av den verksamhet som bedrivs inom offentligamonopol åter bör öppnas för småföretagande, såväl i entreprenadform som ieget företagande.En privat tjänstesektor bör utvecklasDe flesta är ense om att den privata tjänstesektorn är enutvecklingsbransch. Det gäller inte minst tjänster i hemmen.Det finns flera förslag framlagda vad gäller möjligheten tillöppnandet av en sådan tjänstesektor. Det kan t.ex. gällaavdragsrätt för utförda tjänster eller befrielse från moms. Vibeklagar den snedvridna "pigdebatten", som är djuptkränkande för kvinnor, eftersom det gäller arbete som i allatider har utförts av kvinnor. Vi finner det anmärkningsvärt attregeringen kan satsa på ROT-bidrag för arbete med ett husmen inte kan tänka sig någon form av offentlig subventionför arbete inom ett hus. Detta är kränkande för kvinnor. Nutycks frågan äntligen bli föremål för en utredning, men detkommer tyvärr att dröja alltför länge innan arbetslösakan erbjudas denna form av arbete.Vi anser att en privat tjänstesektor för arbete i hemmen bör kommatill stånd.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stabila spelregler och förenklingar av regelverken försmåföretagare,2. att begär förslag om en genomgripande översyn av arbetsrätteni enlighet med vad som anförts i motionen,13. att avslår förslaget om en förlängning av arbetsgivarperiodentill i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att småföretagens försäkring mot ökade kostnader på grund avarbetsgivaransvaret bör förbättras,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fåmansföretagens villkor blir föremål för en genomgripandeöversyn,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dubbelbeskattningen bör avskaffas,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare momsregler och minskad skattebelastning försmåföretagen,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riskkapitalbolag i ökad utsträckning bör riktas tilltjänsteproducerande företag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personer med erfarenheter från småföretagande, gärna kvinnor,bör ingå i riskkapitalbolagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det offentliga stödet till olika företagsformer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att delar av den verksamhet, som bedrivs inom offentligamonopol, bör öppnas för egenföretagande och entreprenader,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en privat tjänstesektor för arbete i hemmen bör kommatill stånd.3