mot · GK02K903 · 1996-10-07 00:00:00 — i ett europeiskt rättssamhälle All rättsutveckling torde ha sitt ursprung på lokala planet.Därefter torde ske en vidareutveckling till en nationellrättsstat för att sedan få sin fortsättning upp på en europeisknivå. Den visionära slutpunkten får bli det globalarättssamhället.InternationaliseradrättsutvecklingI takt med tilltagande internationalisering sker eninternationell rättsutveckling i allt högre tempo och så sker iolika former. Vanligast är väl konventions-modellen därländer som så önskar ansluter sig och då i FN:s eller andrainternationella organs regi. För del har dennarättsutveckling skett främst genom men ensärskild rättsroll spelar naturligtvis EU i Europa.Europeiskt rättssamhälleEuroparådets Europakonvention inkl. tilläggsprotokoll är avcentral betydelse och innehåller regler om mänskligarättigheter och grundläggande friheter. Vidare har enkommission och en domstol inrättats dit bl.a. enskildapersoner som påstår sig kränkta av medlemsstat kan vändasig. ratificerade konventionen men deninkorporerades i svensk lagstiftning först år 1995.Europeiska unionen grundas på efter vidareutvecklinggenom . EU-fördragstexten innehåller en stor mängdrättsregler på många olika rättsområden, bl.a. regleras inom den s.k. tredjepelaren samarbete i rättsliga frågor. bygger på vissa rättsprincipersärskilt homogenitetsprincipen som innebär att det skall vara lika regler,gemensam tolkning och samma tillämpning av alla rättsinstanser inom helaEU-området. Kontrollen av att homogeniseringsprincipen efterlevs avsamtliga medlemsländer sker särskilt genom som vid behovkan utnyttja kännbara sanktioner främst statsskadestånd. En annan viktigprincip är den s.k. dynamik-principen, som står för kontinuerlig utveckling,särskilt inom tredje pelaren, av EU-verksamheten.Svenskt systemskifteI har vi fått ett rättsligt systemskifte främst genomvårt EU-medlemskap. Detta beror på hela samarbetetsstruktur och särskilt dess legala system av primärrätt medfördrag och förordningar samt sekundärrätten med sinadirektiv. Nyordningen har också inneburit att vi fått nyarättsliga organ och särskilt då , som alltså ärEU:s högsta domstol och därigenom står över även densvenska . Det handlar också om nyarättsliga principer, där det mest typiska kanske är att lagarnasförarbeten inte längre ska tillerkännas avgörande betydelse.Sammantaget kan man säga att numera återfinns i ett nytteuropeiskt rättsligt klimat som kan kännetecknas av ett allt tydligarerättssamhälle, där den enskilde medborgarens rätt ställs i centrum.Svenska rättsproblemSveriges inträde i ett europeiskt rättssamhälle har inte varitproblemfritt. Det är naturligtvis ofrånkomligt med vissaproblem vid ett så omfattande rättsligt systemskifte menproblemen får inte negligeras.Vad gäller så nödgas vi konstatera att Sverigegenom åren förlorat flera uppmärksammade mål i . Här kandå nämnas utebliven rättsprövning, olagliga anhållandetider och långahandläggningstider.Samtidigt finns det risk för nya fällande domstolsbeslut beträffandeexempelvis det svenska skattetilläggssystemet. Svenska domstolar ochmyndigheter måste odiskutabelt följa , men det är oklartom så verkligen skett och sker. Som en glädjande nyhet bör man notera attregeringsrätten åberopat konventionen i ett bråk om bygglov.De svenska konventionsproblemen kan kanske delvis hänföras till gällandenationell lagstiftning. Konventionens grundläggande uttryck "civil rights andobligations" alltså "civila rättigheter och skyldigheter" accepteras uppen-barligen inte fullt ut av den svenske lagstiftaren och därmed inte av derättstillämpande domstolarna. Lagstiftarens inställning framgår genomvägran att direkt anknyta rättsprövningslagens lagtext till konventionen (jfr1995/96:KU25). Trots detta har villkorslöst erkänt Europadom-stolens rätt att tolka och tillämpa konventionen.Vad beträffar handlar det om två olika problem dels bristfälliglagstiftning, dels felaktig rättstillämpning.EU-rätten har som princip företräde framför den nationella svenska rätten.EU-direktiven måste implementeras omsorgsfullt i svensk rätt. Det finnstyvärr flera svenska exempel på bristfällig implementering av direktiv. Detfrämsta exemplet är nog lönegarantifallet men det kan också bli problemmed upphandlingslagen.Vid sin rättsstillämpning måste svenska domstolar och myndigheter kunnatillämpa eftersom den utgör en del av den nationella rättsord-ningen. Detta är ingen enkel domstolsuppgift även om EU har en särskildrättsdatabank, men rättsinformation kan erhållas genom s.k. förhandsbeskedfrån EU. Sådana besked är domstolen skyldig att inhämta i aktuella mål. Menflera klagomål har framförts mot domstolar och inte minst förvaltnings-myndigheter som inte tillämpar . Ett typexempel är det s.k. bank-filialfallet. bör noteras att regeringsrätten tillämpade i ett upphandlingsmål.Nödvändiga åtgärderDe angivna problemen måste tas på allvar men kräver förstrejält klarläggande för att man sedan ska kunna vidtalämpliga åtgärder. Vad först gäller behövs en bred kartläggning avdomstolarnas och myndigheternas tillämpning av Europa-konventionen.För att främja den framtida rättstillämpningen av konventionen borde detkonstitutionella grundbegreppet "civila rättigheter och skyldigheter" införas ivår grundlagstiftning i form av en generell rättighetsregel i regeringsformen.Därmed borde man på ett bättre sätt garantera den rättsliga harmoniseringenmed den europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna och därmed Europadomstolensrättspraxis.Vad därefter beträffar så behövs även här en bred kartläggningav domstolarnas och myndigheternas tillämpning såvitt gäller tillämpningenav inkl. inhämtande av förhandsbesked. kan det varalämpligt att söka analysera de rättsområden där den EU-rättsligakollisionsrisken är störst. Därutöver måste från svensk sida tas initiativ föratt åstadkomma att EU:s rättsdatabank blir mer användbar vid nationellrättstillämpning.Sammanfattande slutsatsDet är nu viktigt att tar fullt ansvar för enharmoniserad europeisk rättsutveckling och därmed främjarframväxandet av ett europeiskt rättssamhälle. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska tillämpningen av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generell rättighetsregel i regeringsformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska tillämpningen av ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s rättsdatabank.