mot · GK02Jo239 · 1996-10-07 00:00:00 — Jordbruks- och livsmedelspolitik för framtidenInledningFör framtiden måste slås fast att fortsatt svenskjordbruksproduktion i hela landet är en absolutnödvändighet. Det gäller såväl för att målsättningen att helaSverige skall leva ska kunna uppnås som att vi har entryggad inhemsk livsmedelsförsörjning. Ur globaltperspektiv är det nödvändigt att åkermarken finns tillgängligför livsmedelsproduktion.Energigrödeanvändning är också ett gott utnyttjande av jordresursen. Attställa om från odling av energigröda till spannmål eller vall är ju också fulltmöjligt om livsmedelssituationen så kräver.Lantbruket kan bl a av hälso-, miljö- och beredskapsskäl inte jämställasmed andra näringar. För ett lands medborgare är biologiskt fullvärdig mat engrund till god hälsa. Ekologiskt anpassade metoder för odling och förädlingär det långsiktigt hållbara. Därför måste jordbrukspolitiken syfta till attuppnå det mål satt upp om att av åkermarken skallodlas ekologiskt år 2000.En förutsättning för att det ekologiska jordbruket skall öka i omfattning ärdock att det finns grundförutsättningar för att bedriva jordbruk överhuvud-taget. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde bedrev den en politiksom allvarligt skadade förutsättningarna för jordbruksnäringen. Det är bra attregeringen i vissa avseenden tänkt om men det får inte nu råda något tvivelom att regeringen verkligen ser jordbruks- och livsmedelssektorn som enframtidsnäring. Därför är det angeläget att tydligt slår fast viktenav att långsiktiga och stabila spelregler ska gälla för dem som arbetar inomjordbruksnäringen.KonsekvensanalysJord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras.Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygd etc. Det är också heltnödvändigt att denna näring får konkurrensvillkor som göratt man rättvist kan bedöma effektiviteten i den svenskajordbruksnäringen med den i omvärlden. Enkonsekvensanalys bör därför också innehålla uppgifter omvilka förhållanden som råder gentemot omvärlden i syfte attkartlägga en svensk lantbrukares ekonomiskakonkurrenssituation i relation till lantbrukare i varje annatEU-land. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed en sådan konsekvensanalys att ha som underlag för detfortsatta beslutsfattandet.MiljöprogrammenPå senare tid har regeringen i vissa delar ändratjordbrukspolitik i den riktning vi kristdemokrater pläderatför. I det nu presenterade budgetförslaget tas nu t.ex. enstörre del av EU:s miljöstöd i anspråk. Det är bara attbeklaga regeringens tidigare vägran att använda dejordbrukspolitiska möjligheter som EU-medlemskapet gav.Det har i onödan slagit ut många lantbrukare från näringen.EU:s generella stöd gynnar i huvudsak den mer miljöbelastandespannmålsodlingen på slätten. Det är mot den bakgrunden de nationelltmedfinansierade miljö-, LFA- och Norrlandsstöden blir så viktiga. Meddessa stöd kan odlingen i skogs- och mellanbygder samt kommaupp i en nödvändig ekonomisk bärkraft som är någorlunda likvärdig medjordbruket i slättbygd. Ett uttalat mål är också att driva på den redan inslagnainriktningen på väg mot världens renaste jordbruk. Viktiga mål är att bevaraur natur- och kultursynpunkt värdefulla marktyper och landskap, minskamiljöbelastning, ökad resurshushållning, samt öka och bevara höga natur-värden och biologisk mångfald.Generellt vallstödLönsamheten i den miljövänliga mjölk- ochnötköttsproduktionen - och annan vallbaseradanimalieproduktion - är mycket pressad, och ett sätt attförändra förutsättningarna är införandet av ett generelltvallstöd. Regeringen verkar nu i denna fråga äntligen vilja taett första steg. I förhållande till förslagom att öka miljöprogrammet med 400 miljoner föreslår nuregeringen att 300 miljoner ska tillföras. För vår del ligger vikvar vid tidigare förslag och föreslår nu därför att ytterligare100 miljoner tillförs miljöprogrammet. Det innebär medEU:s andel ett tillskott på 200 miljoner. Stödet bör sedansnarast byggas på till det maximala vilket redan nu böraviseras. Det är dock nödvändigt att stödet utgår som justgenerellt stöd för vall och bete i hela landet.Miljöstöd tillkulturmiljövård ochbiologisk mångfaldMiljöstöden till kulturmiljövård och biologisk mångfald skagagna miljön och ge en rimlig ersättning till dem som brukarsin fastighet på ett miljöinriktat sätt. De ska vara enkla ochobyråkratiskt utformade. Regeringen och hardessvärre krånglat till regelverket på ett orimligt sätt. Dettamåste nu förändras så att miljöpoängsstöden utgår på ettenklare och mer realistiskt sätt.LFAVad gäller LFA-stödet bör regeringen på nytt prövamöjligheten att få in områden som inte kom med i sambandmed förhandlingarna . Tills vidare måste man somförstahandsåtgärd se till att dessa områden får tillgång till detvall- och betesstöd som utbetalas i LFA-områdena. Att nusom regeringen föreslår sänka ramarna för LFA-stödet är enfelsignal och minskar möjligheten att få in fler områden iLFA-systemet varför detta avvisas. Vi anslår ytterligare för LFA.Miljöavgifter tillbaka tilljordbruketMiljöavgifter som tas ut av jordbrukarna ska enligtKristdemokraternas mening i sin helhet återföras tilljordbruket i form av ersättningar för miljöbevarandeåtgärder. Detta är också ett sätt att finansiera den nationelladelen av miljöprogrammet. Om man återför miljöavgifterutifrån krav på ytterligare miljöåtgärder får man endubbelverkande effekt av miljöavgifterna. Trots att dennainriktning fått stöd kan ifrågasättas om regeringenverkligen använder sig av denna teknik.Sverige bör i EU med kraft verka för en i alla länder lika miljöavgift påkemiska bekämpningsmedel och konstgödsel. Utgångspunkten bör vara vårnuvarande nivå i och sedan en stegvis höjning. Dessa miljöavgifterbör sedan till fullo utnyttjas för att stödja en ekologisk anpassning avodlingen inom EU med biologiskt fullvärdig kost som mål. LRF-kampanjenom världens renaste mat måste bli en ledstjärna också för arbetet inom EU.Förenklat regelsystem somgynnar ekologiskproduktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ettförenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. Förnärvarande använder man sig av ett system med s kpositivlistor, dvs det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för detekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall ,och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillståndär mycket små. Denna konstruktion gör att regelverket blirmycket trögt och mer hindrar än stimulerar utvecklingen avden ekologiska produktionen. Systemet med "positivlistor"måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som ärtillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga pånationell nivå. Ett obligatoriskt informationsförfarandemedlemsstaterna emellan borde kunna säkerställa attbedömningarna blir tillfredsställande lika.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera tillutveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvalitén i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om tillekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende förekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad-landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utvecklas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.Idag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärt är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för hela jordbruket och samhället. bör verka för attdenna fråga lyfts upp och utreds inom EU. Det bör finnas goda möjlighetertill mellanstatligt utvecklingsarbete på detta område.ForskningEkologiskt lantbruk syftar till en produktion som bygger pålokala och förnybara resurser, på ett optimalt utnyttjande avsolenergin och av jordens biologiska produktionsförmågasamt hög cirkulationsgrad. Exempelvis innebär ett kretsloppav växtnäring mellan stad och landsbygd en god hushållningmed ändliga fosfortillgångar.Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändigt, och forskningoch utveckling pågår i viss mån både vad gäller källa, total förbrukning ocheffektivitet. Exempelvis kan nämnas produktion på gårdsnivå av biogas frånvallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning,konservering och hantering av grödor. Avsevärda mängder av olja kantroligtvis sparas.Vid FN:s konferens för miljö och utveckling förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet.En viss del av anslagen till SLU och bör också öronmärkas förutveckling av ekologiskt lantbruk syftande till uthållighet och biologisktfullvärdiga livsmedel. En målsättning bör vara av de totalaanslagen. Utvecklande forsknings-, innovations- och försöksverksamhet börinom nämnda institutioner fördelas med prioritering till den samhällsnyttasom kan nås i form av förbättrade odlings- och djurskötselåtgärder.Målsättningen att svenskt jordbruk ska ställas om till ekologisk odlingtill bör överföras till europeisk nivå. Fram bör hälften avdet europeiska jordbruket bedrivas enligt principer om ekologisklivsmedelsproduktion.AvbytarverksamhetenDet statliga stödet till avbytarverksamheten skall enligtKristdemokraternas uppfattning finnas kvar. För mjölkgårdarär avbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra ettnormalt liv för jordbrukarna. Det är ytterligt märkligt attregeringen nu fullföljer denna tidigare aviserade socialanedrustning. anser därför att 85 000 000kr utöver regeringens förslag skall anvisas för fortsatt stödtill avbytartjänsten.DjurskyddRegeringens förslag om besparing med 10 miljoner pådjurskyddsfrämjande åtgärder verkar vara framtaget i hastoch är dåligt underbyggt. Därför föreslås här ett tillskott på10 utöver regeringens förslag.RennäringenRegeringen föreslår att prisstödet till rennäringen ska sänkasradikalt. Sänkningen drabbar särskilt hårt renägarna i denyttersta glesbygden. Vi föreslår att pristillägget förbliroförändrat och anslår därmed ytterligare 5 miljoner kronorför detta ändamål.Det nya systemet för rovdjursskadade renar bygger på rovdjursförekomst.Rennäringen får disponera ett belopp motsvarande det skäliga värdetav de renar som rivits varefter fördelar pengarna på samebyarnamed hänsyn till rovdjurens förekomst. Det bygger också på en årliginventering som genomförs av och . För dennainventering finns inga medel upptagna i budgetförslaget. Vi föreslår att 4miljoner kronor avsätts för denna rovdjursinventering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att gemöjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och fullt utnyttjande av befintligåkermark,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det globala perspektivet i livsmedelsförsörjningen skall vägasin vid utformningen av jordbrukspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av långsiktiga och stabila spelregler för jordbruksnäringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförandet av en konsekvensanalys av jordbruksnäringensbetydelse och konkurrensvillkor gentemot omvärlden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vall- och betesstödet utformas på ett generellt sätt gällande ihela landet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man bör använda sig av det maximala miljöstödet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklat regelverk för miljöstöden till kulturmiljövård ochbiologisk mångfald,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU på nytt pröva frågan om att LFA-stödet skall omfattaområden som inte kom med i samband med förhandlingarna ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att principen om återförande av miljöavgifter tilljordbruksnäringen skall tillämpas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för ett förenklat regelsystem förekologiskt jordbruk,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för att omläggningstiden(karensen) för omställning till ekologisk produktion skall vara ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för ett regel- system sommöjliggör kretslopp stad-landsbygd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att prioritera forskning kring utveckling av ett energieffektivtjordbruk - helt självförsörjande med egen förnybar energiproduktion,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om öronmärkta anslag till SLU och för utveckling avekologiskt lantbruk,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för målsättningen att minst hälften avdet europeiska jordbruket skall drivas enligt ekologiska principer ,16. att beslutar bibehålla oförändrad anslagsnivå för djurskydd,17. att beslutar om oförändrat prisstöd till renkött,18. att beslutar avsätta särskilda medel för rovdjursinventering,19. att med följande förändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområdet Jord ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringB 3 Stöd till avbytarverksamhet13 000+ 85 000B 10 Regionala stöd till jordbruket719 000+ 15 000B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket1 085 000+ 100 000D 1 Främjande av rennäringen m.m.61 700+ 9 000E 3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder