mot · GK02Jo727 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningGrunden för kretsloppssamhället är en vision av hur samhället kanutvecklas. Ett långsiktigt uthålligt samhälle måste skapas med enutveckling, som tillgodoser dagens behov utan att inskränka kommandegenerationers möjligheter att tillgodose sina. Nya levnadsmönster som ärekologiskt hållbara, socialt attraktiva och ekonomiskt livskraftiga är påväg att se dagens ljus. står för en politik som förenarmiljöansvar och hållbar ekonomisk utveckling. Det borde vara ensjälvklarhet för alla, att den ekonomiska utvecklingen inte får leda till attmänniskors hälsa och naturens långsiktiga överlevnad hotas.Centerinitiativ för kretsloppMed inträde i regeringen blev miljön för förstagången ett centralt område i regeringsarbetet. Kretsloppsarbetet initieradeen helhetssyn för att skapa en hållbar utveckling. Miljöpolitiken lades omoch miljöarbetet inriktades på mer förebyggande insatser.Samhällsplaneringen blev en integrerad del i denna politik. Dencenterledda miljöpolitiken fick genomslag främst genom en ökadanvändning av ekonomiska styrmedel och därmed en större möjlighet förkonsumenter att välja en god miljö. fick producenterna ansvarför varornas användning, även sedan de tjänat ut.Regeringens oförmåga på miljöområdetEfter regeringsskiftet har mycket av miljöarbetet avstannat. Ibudgetpropositionen aviseras inga nya förslag, förutom miljöbalken.Regeringen har inte förmått att genomföra det nytänkande ochframgångsrika arbete med riktlinjer för kretsloppsidéerna, sominitierades under den förra mandatperioden. Detta märks tydligt iförteckningen över propositioner avsedda att lämnas till underhösten 1996. Det enda överlämnar till ären skrivelse där det redogörs miljöarbete.Miljöpolitikens målInsikten om att världen behöver förändras i denna riktning ökar i alltvidare kretsar i många utvecklade länder. Istället för tillväxt börbegreppet utveckling användas och denna utveckling måste vara hållbaroch uthållig. Dagens generationer får inte leva så att livsbetingelserna förkommande generationer förstörs. En övergång från linjär resurshanteringtill kretsloppshantering måste vara en ledstjärna församhällsutvecklingen. anser att kretsloppsprincipernamåste ligga till grund för framtidens samhälle och för politiska beslut ialla samhällssektorer. Ett kretsloppssamhälle kan inte byggas på direktivuppifrån. Samhället ska ange ramar och riktlinjer, skapa förutsättningaroch utforma styrmedel. Men omställningen kan bara genomföras genomen ändrad inställning och ett ändrat beteende hos samhällets alla aktörer.Den insikten är nödvändig i ett kretsloppsanpassat samhälle. Åtgärder föratt minska miljöskulden, införa skatteväxling och utvecklaproducentansvaret visar vilken inriktning vill gemiljöpolitiken.Kretsloppsprincipen måste vara vägledande när det gäller användningen avvåra naturresurser, och all användning av dessa bör ske inom ramen för vadmänniskor och natur tål. Beslut och genomförande av åtgärder bör ske aveller så nära de berörda människorna som möjligt.Även energisektorn måste kretsloppsanpassas. framtidaenergisystem måste baseras på förnybar energi, som produceras över helalandet. Den redan utbyggda vattenkraften, bioenergi, vind och sol måste varaframtidens viktigaste energikällor. Kärnkraften kan inte ingå som en del i ettkretsloppsanpassat energisystem. Den medför dessutom oacceptabla risker.Därför måste den avvecklas. deltar konstruktivt i deöverläggningar, som pågår om energisystemets utformning isyfte att utveckla ett uthålligt energisystem.Centerpartiet fortsätter att vara pådrivande i kretsloppsarbetet. arbetet med att utveckla producentansvaret. Producentansvar innebär,att producenten ansvarar för produkterna även sedan de tjänat ut för sittursprungliga ändamål. För många varor är detta en effektiv metod förkretsloppsanpassning. Regeringen måste med kraft verka för attproducentansvar systematiskt införs för fler varor och produkter. Vissaämnen och produkter måste avvecklas så att inte miljön allvarligt försämras.Det gäller främst ämnen, som är naturfrämmande och som inte bryts ned inaturen. PVC är ett exempel på en produkt, som bör avvecklas.Avvecklingen kan ske med hjälp av ekonomiska styrmedel och/eller medlagstiftning. För att utveckla kretsloppsanpassningen är det viktigt attteknikutvecklingen drivs framåt. På initiativ har enmiljöteknikdelegation inrättats med uppgiften att stimulera utvecklingen avny miljöteknik.Allt eftersom kretsloppsanpassningen av samhället går vidare måstelagstiftningen förändras. Den svenska miljölagstiftningen måste kontinuerligtutvecklas och förbättras. Efter regeringsskiftet drogs förslaget om ensamlad miljölagstiftning i en miljöbalk tillbaka av den nytillträddaregeringen med stöd av bl.a. . Detta har inneburit attlagstiftningsarbetet har tappat fart. Den angelägna reformen med enmiljöbalk har kraftigt försenats. Vi noterar att regeringen i budget-propositionen aviserar att den avser att till lämnaförslag om en miljöbalk. Förslaget är tänkt att träda ikraft den 1 januari 1998.Centerpartiet utgår från att förslaget läggs i sådan tid, att en fullödigriksdagsbehandling kan genomföras och de av eventuellt begärdaförändringarna i förslaget kan åtgärdas av regeringen så att kanträda ikraft . För att underlätta detta föreslår vi redan idenna motion, att beslutar om viss lagstiftning som bör ingå iförslaget till miljöbalk.En uthållig utveckling, såväl nationellt som globalt, måste bygga på deenskilda människornas engagemang och kunskap om miljöproblemen.Miljötänkande i samhällslivet och människors medvetande har skett stegvis.Miljöfrågorna måste vara ett övergripande samhällsintresse för såvälmyndigheter, företag och organisationer som enskilda. Många av deförändringar, som är långsiktigt nödvändiga, är mer genomgripande än desom genomförts . Det krävs en brett spridd kunskap och ettengagemang i miljöfrågorna, som når hela samhället, för att dessaförändringar ska kunna genomföras.Kretsloppsutvecklingen måste gå vidareKretsloppsarbetet är det arbetssätt, som vi måste använda för att skapa enhållbar utveckling. Kretsloppsprincipen innebär att det som utvinns urnaturen på ett uthålligt sätt ska kunna användas, återanvändas, återvinnaseller slutligt omhändertas med minsta möjliga resursförbrukning och utanatt naturen skadas. I det framtida kretsloppssamhället kanmaterialflödena inom samhället läggas till de naturliga kretsloppen utanatt orsaka oacceptabla miljöstörningar ens på mycket lång sikt. Uttagenav icke förnybara material ska begränsas för att spara resurser tillkommande generationer. Uttagen av biomassa och vatten får inte övertiden överstiga tillväxt eller tillrinning.Kretsloppsprincipen måste ligga till grund för framtidens samhälle. Ett nyttkretsloppsanpassat samhälle är under utveckling. Nya livsmönster, som ärekologiskt hållbara, socialt attraktiva och ekonomiskt livskraftiga, är på vägatt se dagens ljus. Ur folkhälsosynpunkt är dessa nya livsmönsternödvändiga, inte minst med tanke på de allergiproblem som finns i Sverige.Insikten om detta förändringsbehov framstår allt tydligare.En viktig uppgift i denna utveckling är att åstadkomma materialkunskap isamhället. Kretsloppsdelegationen har bl.a. till uppgift att ta fram förslagtillhur varusektorn ska kretsloppsanpassas. Successivt införs producentansvarpå olika områden. gäller det att gå vidare från den grund, som lades ikretsloppspropositionen (prop. 1992/93:180) på initiativ av . Enkretsloppsanpassning måste genomföras inom alla samhällssektorer.Människors krav på en god livsmiljö driver fram utvecklingen av sundarebyggnader och en god närmiljö. Stad och land skapar i samverkan nyamönster för närproduktion av livsmedel, odling och förädling avenergiråvaror och bioråvaror till industrin. Varje samhällssektor måstekretsloppsanpassas. Det kräver ett gediget beslutsunderlag för att kunnaprioritera, vilka insatser som bör göras. har goda förutsättningar attskapa modeller för kretsloppssamhället. Det gäller dock att samtligasamhällssektorer inser, vilka möjligheter en sådan omställning innebär. Enkretsloppsanpassad utveckling av samhället är en hävstång för att utvecklaSverige även tekniskt och ekonomiskt. En offensiv miljöpolitik innebär, attsvenska företag kan ta marknadsandelar på den snabbt växande grönamarknaden. Detta ger en unik möjlighet att behålla välfärden.ProducentansvarProducentansvar är en metod för att förbättra miljön genom att skapadrivkrafter för kretsloppsanpassade produkter. Producentansvaretinnebär, att producenten tar ansvar för att tillhandahållande av produktermed inneboende miljöstörande egenskaper får så lite negativa effektersom möjligt på miljön. Syftet är att de produkter, som förs ut påmarknaden, är så väl kretsloppsanpassade som möjligt. Ett framgångsriktgenomfört producentansvar innebär i praktiken att produkterna kommeratt innehålla allt mindre av miljöfarliga ämnen, är lätta att demontera,inte innebär resursslöseri, är långlivade och uppgraderbara. Ett annatviktigt mål, som producentansvaret ska bidra till att uppfylla, är ettmiljömässigt riktigt omhändertagande av de uttjänta produkterna. Dettamål kan uttryckas i termer som insamling, återanvändning, återvinningoch slutbehandling av produkterna. anser, att det arbetemed att införa producentansvar inom olika varuområden, som startadesunder förra mandatperioden, inte får tappa fart. Regeringen bör föreläggariksdagen förslag till nya områden där producentansvaret ska gälla. Detav Kretsloppsdelegationen utarbetade förslaget till producentansvar förelektriska och elektroniska produkter respektive byggnadsmaterial börsnarast föreläggas för beslut. Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi börjar att få en samlad bild av de juridiska frågor, som hänger sammanmed kretsloppsanpassningen och producentansvaret. Det regelverk som böromge kretsloppsanpassningen och producentansvaret bör nu samlas i enkretsloppslag. Regeringen bör i sitt aviserade förslag till miljöbalk inkluderaett förslag med karaktären av en kretsloppslag. Detta bör ges regeringen tillkänna.Programmet för omställning till hållbar utvecklingCenterpartiet och regeringen har i samband med den s.k.sysselsättningspropositionen kommit överens om ett femårigt programmed investeringsbidrag för omställning till hållbar utveckling.Sammanlagt satsas under fem år.I det aktuella programmet bör många olika idéer och projekt prövas.Resursspridning och småskaliga lösningar bör prioriteras. En satsning pånågra få resursslukande projekt bör undvikas. Särskild uppmärksamhet börägnas sådana projekt, som syftar till en energirelaterad kretsloppsanpassningsom t.ex. ett minskat utnyttjande av el och ökad användning av biobränslenför uppvärmning i olika typer och former av bebyggelse. Programmetssuccessiva genomförande bör redovisas för . Vad som ovansagts om programmet för omställning till hållbar utveckling bör gesregeringen till känna.MiljömärkningArbetet med att utveckla miljömärkningssystemen måste fortsätta.Regeringen bör komma med förslag till ny organisation förMiljömärkningskommittén. Enligt mening börmiljöorganisationerna, företagen och dagligvaruhandeln ges ett störreinflytande i denna verksamhet. Märkningen måste ges en sådanutformning och inriktning att den underlättar och stimulerar val avenergisnåla och kretsloppsanpassade produkter. Ambitionsnivån i dennordiska miljömärkningen bör vara ett riktmärke för detta arbete. Dettabör ges regeringen till känna.StandardiseringEtt viktigt instrument för att skapa en kretsloppsanpassad produktion ärinförandet av gemensamma standarder. måste vara pådrivande idet internationella standardiseringsarbetet. ställs t.o.m. krav på attvissa miljöfarliga ämnen ska ingå i en produkt, istället för att krav påfunktioner anges. bör tillsätta en särskild kommitté för att stärkamiljökompetensen inom standardiseringsarbetet. Internationellt börSverige verka för att miljökriterier utarbetas och läggs som ram förstandardiseringsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna.Internationellt samarbeteDe globala miljöproblemen är ett allvarligt hot mot jordens ekosystem.Sverige måste aktivt och offensivt agera för att minska de globalamiljöproblemen. För det krävs det att den driverdessa frågor offensivt i de globala fora som finns. Regeringensnuvarande internationella miljöpolitik är alltför begränsad till EU. Det ärCenterpartiets åsikt att detta arbete måste drivas med kraft inom såväl EUsom andra internationella organ. Den måste visa enstörre aktivitet när det gäller det globala miljöarbetet. Ävenbiståndsarbetet måste ha en tydlig miljöinriktning.Internationellt kretsloppssamarbeteFör att en uthållig utveckling ska kunna uppnås, krävs åtgärder äveninternationellt, eftersom dagens resurser, varor och föroreningar rör sigöver gränserna. Vid om miljö- och utveckling i deJaneiro 1992 antogs rekommendationer och riktlinjer för en utvecklingmot en mer uthållig produktion. Utvecklingen av det internationellamiljöarbetet fokuseras allt mer kring frågor rörande användningen avråvaror. miljöministrar har uttalat att ett viktigt mål,som bör uppnås, är en effektivare användning av jordens resurser. Frånsvensk synpunkt är det viktigt att allt fler länder anammarkretsloppsidéerna. Dessutom blir effekten av kretsloppsanpassningenstörre, om gemensamma internationella mål kan ställas upp. För Sverigesdel bör arbetet med kretsloppsanpassningen drivas såväl inom EU som iandra internationella fora som t.ex. ().Sådant samarbete kan t.ex. gälla forskning och utveckling,märkningsstandarder och regler om att miljöhänsyn ska gå före frihandel.Vad ovan sagts om internationellt kretsloppsarbete bör ges regeringen tillkänna.Handel och miljöInternationaliseringen av världens ekonomier går allt snabbare. Ettsmörjmedel i denna internationalisering är den internationella handeln,och kärnan i internationell handel är transporter. Ett mått på handelnsökade betydelse i världsekonomin är att volymen på handeln de senasteårtiondena vuxit betydligt snabbare än den samlade produktionen.Ytterligare en viktig trend inom handelspolitiken är det snabbt växandeintresset för frihandelsområden och allmän avreglering av deninternationella handeln.Inom miljöområdet pågår en utveckling, där fokus förskjuts frånutsläpp vid s.k. punktkällor till samhällets varuströmmar. I takt med attkonsumtionen av varor ökar, tilltar de miljöproblem, som är förknippademed en varas användning eller slutliga omhändertagande när varan tjänat ut.Många varor innehåller i sig miljörisker i form av direkta eller fördröjdautsläpp av skadliga ämnen. Därmed ökar behovet av insatser, som syftar tillatt produkter anpassas till naturens kretslopp genom att återvinning,återanvändning samt material- och energisnålhet premieras.Mot bakgrund av denna utveckling står det fullständigt klart, att vikten avatt integrera miljöhänsyn i de regler som ställs upp för handeln knappast kanöverbetonas. Handelspolitiken måste i praktisk handling återspegla densträvan efter en långsiktigt hållbar utveckling, som flertalet av världensstatschefer enades om i samband med undertecknandet av ochRiodeklarationen vid UNCED 1992. Reglerna för internationell handel måstesystematiskt omformas så att de underlättar och inte försvårar en omställningtill en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling.Miljöanpassa World Trade OrganizationVikten av att integrera miljöhänsyn i handelsreglerna är också något sommedlemsländerna i WTO enats om i samband med undertecknandet avförhandlingsresultatet av Uruguayrundan. I förtexterna till WTO-avtaletskrivs särskilt att ett av syftena med bildandet av WTO är att bidra till enlångsiktigt hållbar utveckling, där miljön skyddas och miljövärdenförvaltas. Detta är mycket positivt, men mycket hårt förhandlingsarbetekommer att krävas för att omsätta orden i praktisk handling.Sverige bör nu öka ansträngningarna för att möjligt få igång sådanaregelrätta förhandlingar i . I första hand bör målet medett sådant förhandlingsarbete vara att förändra reglerna och/eller tolkningarnaav reglerna inom WTO så att handelsrestriktioner i internationella miljöavtalinte ska kunna anses utgöra otillåtna handelshinder. Tvärtom bör enförändring av handelsreglerna åstadkommas, så att sådana handelsregler,som blivit överenskomna i internationella miljöavtal, med automatik ska varaerkända av WTO och därmed ej kunna ifrågasättas. Med internationellamiljöavtal ska i sammanhanget förstås sådana avtal, som förhandlats framinom ramen för FN:s verksamhetsområde, som varit öppna för deltagande föralla länder och som omfattar minst lika många länder som det i normalfalletkrävs för att ett internationellt avtal ska träda i kraft. Vid tveksamhet omantalet medlemsländer bör väljas samma antal medlemsländer, som krävdesför att avtalet inom WTO skulle träda i kraft.Miljöproblemen känner inga mänskligt konstruerade gränser ochfungerande ekosystem är en absolut förutsättning både för mänskligt liv ochför samhällsekonomin. bör därför initiera en diskussion imiljökommittén i WTO om hur den nuvarande tolkningen av dengeografiska omfattningen av artikel XX kan förändras iriktning mot att också globala miljövärden, som ligger utanför något enskiltlands kontroll, ska kunna värnas genom användande av handelsåtgärder. Idetta sammanhang ska betonas, att det nordiska samarbetet har fungeratmycket väl och varit av stort värde i miljö- handel-samarbetet. Centerpartietvill därför starkt betona vikten av att detta samarbete fortsätter, särskilt vadgäller arbetet med att få att föra EU:s talan i WTO i denriktning, som förespråkas i denna motion. måste med kraft verka föratt de internationella miljöavtalen respekteras och överordnas handels-reglerna. De ska ses som ett ramverk för världshandeln. bör tillse atten viktig uppgift för miljökommittén inom WTO blir att göra en miljökonse-kvensanalys av det nya som en grund för en framtidamiljöanpassning av avtalet.Detta bör ges regeringen till känna.FN:s miljöarbete måste bli bättreFör att uppnå en globalt hållbar utveckling krävs att miljöpolitikenprioriteras i FN och i all internationell politik. Många av dagens globalahot har sin grund i bristen på hållbar utveckling i världen. Det gällerhoten mot miljö- och naturresurser, ökade ekonomiska klyftor,befolkningsutvecklingen och akuta katastrofer. För att klara dessa olikahotbilder, vid sidan av militära och akuta katastrofer, krävs enligtCenterpartiets mening att ett ytterligare säkerhetsråd inrättas inom FN-systemet. Detta miljösäkerhetsråd ska arbeta parallellt med det nuvarandeoch inneha motsvarande befogenheter. Till nuvarande Commission onsustainable development (CSD) bör också knytas ansvaret för enräddningsstyrka för miljön. Naturkatastrofer drabbar med stor kraft.Enskilda länder har ofta svårt att själva hantera dessa katastrofer.Gemensamma insatser är då nödvändiga. Den böraktualisera en sådan förstärkning av CSD, så att beslut kan fattas isamband med uppföljningen av . Detta bör gesregeringen till känna.Miljöarbetet i EUMedlemskapet i EU ger möjligheter att medverka i utformningenav den gemensamma miljöpolitiken. Framgång i det arbetet beror till stordel på hur vi som land använder det inflytande medlemskapet innebär.Sverige ska agera föredöme, vara pådrivande och visa på framgångar idet egna nationella miljöarbetet för att denna målsättning ska uppfyllas.Tillsammans med andra länder med en progressiv miljöpolitik måste vibidra till att utveckla långtgående och bindande överenskommelser inomEU.I samband med regeringens skrivelse angående förhandlings-ståndpunkter inför regeringskonferensen föreslog ett antalförändringar för att stärka EU:s miljöpolitik. Bl.a. föreslogs attförsiktighetsprincipen ska tillämpas när rådet fattar beslut om harmoniseringav lagar och författningar i syfte att upprätta den inre marknaden. Enskildaländers rätt att gå före och införa strängare regler för varor ska förstärkas.Centerpartiet anser vidare att artikel 100a.4 ska formuleras så att alla beslutimiljöfrågor, såväl för miljöförstörande utsläpp från fasta anläggningar somför handel med varor, ska vara minimiregler. Det är enligt vår mening avstörsta vikt, att det införs ökade möjligheter att ta miljöhänsyn vidbeslutsfattande inom EU.Genom ansträngningar i fyrpartiregeringen fick Sverigedispens för sina hårdare miljökrav på kemikalieområdet. Dispensen gäller från det att vi blev medlemmar. anser att regeringen,som en mycket viktig uppgift, har att aktivt verka för en skärpning av EU:sgemensamma miljöregler, så att de når upp till minst gällande svensk nivå.Om trots dessa insatser inte uppnått gällande svenska regler,måste verka för att dispenserna förlängs ytterligare. Det är viktigt attmarkera, att inte kommer att sänka sina ambitioner på miljöområdet.Detta bör ges regeringen till känna.Inom ett antal andra sakområden måste aktivt agera för att enskärpning av EU:s miljöpolitik genomförs. När det gäller försurnings-problematiken måste de gemensamma kraven skärpas. Direktivet om storaförbränningsanläggningar måste anpassas till en målsättning, som innebär attutsläppen minskar till en nivå som naturen tål. EU bör spela en pådrivanderoll inom om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Frågan om att införa en gemensam miniminivå förkoldioxidskatt inom EU har diskuterats länge i gemenskapen. De förslag,som förelagts minsterrådet, har dock stoppats av , då det krävsenhällighet i beslutsfattande vad gäller gemensamma skatter inom EU.Denna situation är mycket allvarlig, då det föreligger ett stort behov av attinföra ekonomiska styrmedel för att begränsa koldioxidutsläppen i Europa.Regeringen bör intensifiera ansträngningarna för att få till stånd en sådanskatt. Detta bör även ske genom att de länder, som förespråkar denna skatt,går samman om en gemensam handlingslinje, även om konsensus inteerhållits i EU:s medlemskrets. Detta bör ges regeringen till känna.Arbetet med att förhindra användning och spridning av farliga kemikaliermåste ha en internationell inriktning. Substitutionsprincipen och försiktig-hetsprincipen ska vara vägledande för det europeiska arbetet med kemikalier.Sverige måste verka för att EU ansluter sig till målet att avveckla använd-ningen av alla svårnedbrytbara naturfrämmande ämnen. Avvecklingsplanerför en rad miljöfarliga ämnen måste utarbetas.I och med den inre marknadens genomförande finns det en risk för ökadetransporter. Åtgärder måste inom EU vidtas som motverkar negativamiljökonsekvenser av en sådan utveckling. Utsläppen från transportsektornmåste nedbringas och miljövänliga transportsätt främjas. bör verkaför att det europeiska järnvägsnätet byggs ut och effektiviseras.Sverige måste verka för en större öppenhet inom EU även vad gällermiljöpolitiken. Det är viktigt att EU utarbetar former för ett bättre samarbetemed miljöorganisationer innan förslag antas. Ett remissinstitut liknande detsvenska bör utformas även inom EU.EU:s femte miljöhandlingsprogram avser . Enligthandlingsprogrammet är en av EU:s uppgifter att främja en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt med respekt för miljön. I programmet konstateras attvarken den inre marknaden eller Europeiska unionen kommer att lyckas, ominte industri-, energi-, transport och jordbrukspolitiken samt den regionalautvecklingen bedrivs på ett uthålligt sätt. Arbetet har påbörjats med attutveckla ett nytt handlingsprogram, som ska gälla . böraktivt arbeta för att detta program utvecklar resonemangen omkretsloppssamhället samt vikten av att utveckla producentansvaret påeuropeisk nivå. Detta bör ges regeringen till känna.Implementeringen av EU:s miljödirektiv i svensklagstiftningDe flesta av EU:s miljödirektiv skulle ha varit införlivade i svensklagstiftning . Bland de direktiv, som skagälla i , finns ett tiotal med miljökvalitetskrav på luft och vatten.Det finns bl.a. direktiv, som föreskriver hur mycket bly det får finnas iluften och vilken kvalitet, som minst måste uppnås i de vattendrag somanvänds för bad. I den svenska lagstiftningen finns ingetklart lagstöd för att kunna föreskriva miljökvalitetsnormer.