mot · GJ02Fi94 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Det svenska internationella biståndet hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska verksamhet.Motivet är solidaritet med människor som har det svårt. Detbör också ses som ett svenskt bidrag till att lösa ett antalcentrala internationella problem - som måste lösas om intemänsklighetens livsbetingelser gradvis skall försämras. Detbygger således på ett gemensamt ansvar att angripa i grundengemensamma problem.Biståndsanslaget skiljer sig från andra poster i statens budget genom attdet, normalt, har ett utgiftsmål - av bruttonationalinkomsten, BNI.Behovet av internationellt bistånd är oändligt mycket högre än vad som kantillfredsställas över den svenska statsbudgeten. Att dimensionera biståndetefter behoven är därför orealistiskt. I stället tvingas vi politiskt besluta omhur mycket av våra samlade resurser vi är beredda att avsätta som vårt bidragtill att angripa de stora globala problemen. Eftersom kortsiktigaegenintressen lätt får företräde framför långsiktiga gemensamma intressen ärdet särskilt viktigt att värna om biståndsanslagens nivå. I har viunder utgått från att ambitionsnivån skall vara att avBNI skall gå till internationellt bistånd.Att bistånd inte kan tillåtas vara opåverkat av Sverigesekonomiska utveckling är ofrånkomligt. Det sambandet finns automatiskt.Kopplingen till BNI gör att biståndets storlek är direkt beroende av hur detgår för ekonomi. Att därutöver reducera biståndet med hänvisningtill statsfinansiella problem är svårt att motivera. Det finns inga motiv förattde fattigaste och mest utsatta människorna i andra länder skall vara med ochbetala det svenska budgetunderskottet.Centerpartiet har varit en av de främsta förkämparna för ett generöstbistånd. Det är bara när mittenpartierna suttit i regeringsställning somenprocentsmålet varit helt uppfyllt. På den socialdemokratiska regeringensförslag beslutade att överge kopplingen till BNI genomatt "frysa" biståndet på en fastställd nominell nivå. Detta beslut motsatte sigCenterpartiet. Vi föreslog att biståndsanslaget skulle ökas med 300 miljoner,för att sedan kunna återställa enprocentsmålet.Att i propositionen nu föreslås ytterligare minskningar av det svenskainternationella biståndet innebär att vi allt mer fjärmar oss frånenprocentsmålet. Det är mycket allvarligt, både med hänsyn tillkonsekvenserna för de svenska biståndsinsatserna och med hänsyn till vårtrovärdighet när vi vill försöka få andra länder att ta ett större ansvar för deglobala utvecklingsproblemen.Jag motsätter mig den i vårbudgeten föreslagna nedskärningen avbiståndet. Regeringen bör ges i uppdrag att redovisa en plan över hur detsvenska internationella biståndet åter skall utgöra avBNI. Detta bör ges regeringen till känna. Det är avgörande att de svenskabiståndsmedlen används så effektivt som möjligt. Även om biståndsanslagetskulle kunna användas effektivare är det naturligtvis inget som motiverar ensänkning av biståndsramen. har tidigare föreslagit attregeringen bör genomföra en biståndsrevision som redogör för ivilken utsträckning de uppsatta målsättningarna för internationellautvecklingssamarbete har uppfyllts. Denna redovisning bör föreläggasriksdagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår den av regeringen föreslagna nedskärningenav det svenska internationella biståndet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan för att åter uppfyllaenprocentsmålet.