mot · GK02Ub247 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottSocial integration syftar till att skapa ett samhälle därinnanförskap och gemenskap råder. Där människor inte ärlikadana, men har jämlika chanser till växande, ansvar ochutveckling i det enskilda, delaktighet och påverkan i detgemensamma.Grundbulten är makten över sin egen tillvaro, det aktiva medborgarskapet.Makten över det egna livet kräver tillgång till ett gemensamt språk. Att hamakt över sin egen tillvaro innebär att kunna ta vara på de olikavalmöjligheter som står till buds, välja vilken väg man ska gå. Vägarna ärinte stängda beroende på bakgrund, etnisk tillhörighet eller bostadsort. Enviktig del i makten över sitt eget liv är också känslan av att bli respekteradförden jag är, det jag står för och det jag kan åstadkomma.Egen försörjningGrundinställningen måste vara att människor är kapabla attsåväl försörja sig som ta ansvar för sina egna liv. Bidrags-och stödsystem måste vara just stödjande och vara delar i attskapa livschanser och mänsklig växt. Passivitet ochutanförskap ska motverkas, inte underblåsas.Bidragssystemens utformning får inte hindra människor frånatt ta makten över sina egna liv och ansvaret för sin och sinanärmastes framtid. Därför behöver konkreta förändringargöras i reglerna för starta-eget bidrag så att de som stårutanför arbetsmarknadsåtgärderna kan komma på fråga försådant. De lokala tillämpningarna är minst lika viktiga, detmåste alltid vara bättre att försöka göra något åt sin situationgenom studier, praktik etc jämfört med att vara passiv. Iriktlinjerna för socialbidrag bör detta ingå.Tillgänglighet till utbildning är ett bra sätt att locka människor att utbildasig. Där högre utbildning och forskning finns, där sker avknoppningar,företagsetableringar och lokal utveckling, som ringar på vattnet. Vid beslutom platsantal och lokalisering av högre utbildning bör den socialaintegrationen väga tyngre.När människor med goda idéer vill starta en verksamhet, ett företag,behöver man ofta stöd. Riskkapital, rådgivning, administrativ support styrs ihög grad av politiska riktlinjer till , med flera. Det nuvarandestödsystemet fungerar knappast alls för invandrare eller för människor istorstädernas förorter. Riktlinjerna för denna verksamhet bör därför ändras.UppväxtvillkorBarn och ungdomar som växer upp måste ges likvärdigalivschanser oavsett bakgrund och omgivning. Att sättabarnens behov främst i de gemensamma insatserna innebär tex att förskolor och skolor i utsatta områden måste få debästa möjligheterna. Skolan måste kunna kompensera förexempelvis bristande svenska språkkunskaper i hemmiljön.Skolan måste kunna ta tillvara och utveckla de andra unikakunskaper och erfarenheter eleverna bär med sig. Friskolorspelar en viktig roll för att skapa en skola där barnenspersonliga utveckling bejakas och föräldrarnas engagemangtas på allvar. Skolor i sådana områden ska vara så bra att delockar andra elever dit; vi kallar det magnetskolor. Det krävsett resursfördelningssystem som kan styra inte bara inomkommunerna utan mellan kommuner så att de skolor som harett stort antal elever med behov av särskilt stöd kan få merpengar. Det kommunala inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet måste ta en större hänsyn tilldessa behov, vilket krävs i vår partimotion om denekonomiska politiken.Mångkulturell utvecklingIntegration och innanförskap leder till ett mer mångkulturelltsamhälle där olika etniska, kulturella, idéburna eller andragrupperingar lever sida vid sida, i relation till varandra och iömsesidigt beroende. Där grupptillhörigheten inte fyller helatillvaron, men där utövandet av makt över sin egen tillvaroleder till byggande av etniskt eller kulturellt styrda nätverkoch institutioner. Där kittet mellan människor blir starkare. Idet mångkulturella samhället tillåts olikheten bli styrkan.Gemensamma grundläggande värderingar såsom demokrati,jämställdhet och tolerans, och ett gemensamt språk ärnödvändigt för att bygga bryggor mellan människor.Den nuvarande ogina politiken för enskilt driven barnomsorg, skola ochsjukvård drabbar därför särskilt hårt i storstädernas segregeradeförortsområden. Istället bör möjligheterna för makt och inflytande över deviktiga delarna av vardagen stärkas. Skolpeng för grundskola och gymnasiet,rätt till stöd för enskilda alternativ i barnomsorgen, husläkarsystem medvalfrihet för patienterna är några viktiga delar.För att den mångkulturella utvecklingen ska bli en positiv kraft krävssamtidigt ökade satsningar på vårt gemensamma språk - svenskan. Mångaelever i har ett annat modersmål än svenska och en annankulturbakgrund. En del har just börjat lära sig språket medan andra talar brasvenska, men saknar kulturell förståelse eller saknar ännu möjlighet attanvända svenska språket som ett redskap för att bearbeta information ochsjälvständigt skaffa sig mera och nya kunskaper. Kunskaper i det svenskaspråket har en central roll för elevens möjligheter att klara sig bra igrundskolan. Därför är det beklagligt att beslutat att ävengodkänt betyg i svenska som andra språk skall ge tillträde tillgymnasieskolans program.När den nya läroplanen för infördes stärktes skolans ochkommunens ansvar för att alla elever i skall föras fram tillgodkända kunskaper i svenska. Enligt grundskoleförordningen harinvandrarelever rätt till undervisning i svenska som andra språk. Det är ensamstämmig uppfattning bland lärare och språkpedagoger att elever medannat modersmål behöver en annan pedagogik i svenska än den som övrigaelever får. Målet för undervisningen i svenska som andraspråk bör sättas likahögt för invandrarelever som för svenska elever. Målet är att alla elever skallkunna använda språket som verktyg för en nyansrik kommunikation och egetlärande. Syftet med undervisningen i svenska som andraspråk är att elevenskall kunna gå över till den ordinarie undervisningen i svenska.Även för vuxna invandrare måste givetvis krav på svenskundervisningställas, precis som dessa ska ha rätt att ställa krav på undervisningenskvalitet. Dessa frågor behandlas i vår partimotion med anledning avpropositionen om flyktingpolitiken.En absolut avgörande betydelse för att uppnå makten över sin egen vardagär arbetet, antingen som anställda eller som företagare i någon form. Attkunna försörja sig själv och sina nära med det egna arbetet ger självrespektoch kontroll över situationen. Arbetet ger inte bara försörjning, det ger ettkontaktnät, ett sammanhang och en identitet. Därför måste en politik försocial integration fokuseras på arbetet, att skapa förutsättningar för flerjobb,för att människor ska kunna bli anställda eller företagare och att bekämpadiskriminering i arbetslivet.Att skapa en hembygd av ett bostadsområde är möjligt. Det är den lokalautvecklingskraften, kraften hos de enskilda människorna som måste sättasfrämst. Utveckling kommer inte uppifrån eller utifrån. Självstyrande skolor,lokalt företagande, ansvar och makt i bostadsområdena, offentlig service isamklang med lokala behov, ett levande föreningsliv och civila nätverkdäremot skapar utveckling. Därför måste lagstiftning, myndighetskultur,politiska församlingar, tjänstemän, regelverk, skattesystem etc. utgå från deenskilda människorna och deras frivilliga sammanslutningars inneboendekraft och förmåga.För att skapa en levande förort krävs att den kommersiella och offentligaservicen finns närvarande. Utan post, apotek, systembolag, polis, vårdcentraleller medborgarkontor är det svårt att få banker eller affärer att gå ihop. Närstatliga bolag och verk tillsammans med och kommunen övergerförortscentra, då är det svårt för att inte säga omöjligt för andra aktörer atthålla den kommersiella servicen igång. Staten bör ta initiativ till ett samlatagerande från de statliga bolagen och verken för en överenskommelse medbanker och stora affärskedjor att gemensamt upprätthålla en basservice inågra mer utsatta förortscentra.För att detta ska vara genomförbart krävs också en ändring i riktlinjerna tillSystembolaget, så att kravet på en butik per kommun inte är överordnatkravet på rimlig basservice i olika delar av de större storstadskommunerna.Möjlighet till boendeinflytande är avgörande för att de hyresboende ska fåmakt över sin vardag. Det förslag till tillägg i hyresförhandlingslagen somväckts av Storstadskommitten bör behandlas med förtur av regeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av riktlinjerna för socialbidrag mot aktiva åtgärder,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet till högre utbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer till och ,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunala skatteutjämningssystemet,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friskolors betydelse för integration,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska språket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet som integrationsfaktor,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlat statligt initiativ för service i utsatta förorter,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer till Systembolaget,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring i hyresförhandlingslagen för möjlighet tillsjälvförvaltning.5