mot · GK02Ub705 · 1996-10-07 00:00:00 — 1 InledningEn människa med kunskap är en människa som lättarekan förstå sin omvärld, värdera sina intryck och forma sitteget liv. Kunskap ger också bättre förmåga att kritisktgranska och sortera information. Kunskap stärker denenskilda individen att ta makten över sitt eget liv och attutvecklas. Liberaler har alltid kämpat för fri tillgång tillinformation och för en utbildningspolitik som syftar till atthöja utbildningsnivån för alla. Vi föds med olika begåvningoch växer upp med olika sociala och ekonomiskaförutsättningar. Det är en av välfärdsstatens främsta uppgifteratt se till att alla människor ges likvärdiga möjligheter till engod utbildning. Syftet med studiestödet måste vara att geenskilda individer ekonomisk möjlighet att förverkliga sinautbildningsambitioner. Det fyller därmed en viktig funktionsom en del av utbildningspolitiken. Även om det finns godaargument för att höja bidragsnivån i studiemedlen, medgerinte det statsfinansiella läget detta. liberalernasvision om i bidrag och i lån vid eftergymnasialastudier kvarstår dock.2 Social snedrekryteringVid införandet av det första omfattandestudiemedelssystemet utökades möjligheterna till högreutbildning även för de individer som inte hade egnaekonomiska möjligheter att finansiera sina studier. Attkomma till rätta med den sociala snedrekryteringen har variten av huvuduppgifterna för de studiemedelsreformer somgenomförts . Tyvärr har inte de reformer somgenomförts efter 1965 haft tillräckligt god effekt på densociala snedrekryteringen till högre studier. Mycket talar föratt orsakerna till den sociala snedrekryteringen grundläggsbetydligt tidigare. Ett syfte med gymnasiereformen var attgöra alla gymnasieprogram högskolemässiga. Emellertid harde högre kraven i gymnasieskolan inneburit problem för deelever som inte haft tillräckliga baskunskaper med sig frångrundskolan. Slutsatsen bör alltså vara att reformer för attkomma åt den sociala snedrekryteringen till högre utbildningi första hand bör rikta in sig på grundskola och gymnasium.Folkpartiet liberalerna har arbetat för attskolpliktsåldern ska sänkas till och att grundskolansamtidigt blir tioårig. Även det pedagogiska inslaget iförskolan behöver stärkas, inte minst för att skapa bättreförutsättningar för de barn som inte får tillräcklig stimulanshemifrån.3 Utbildning ger välståndUtbildning är normalt sett lönsam för både individen ochsamhället. Det är därför rimligt att risktagandet delas mellanstat och individ. För att det livslånga lärandet ska kunna bliverklighet krävs att studiestödet anpassas efter de krav påkontinuerlig kompetenshöjning och kompletterandeutbildning som redan nu är en realitet i arbetslivet.Betydelsen av högre utbildning och forskning blir allt tydligare ochkunskap en allt viktigare faktor för länders konkurrenskraft och därmed förbefolkningens möjligheter att öka eller behålla det välfärdssystem vi tycker ärrimligt. Genom internationalisering och informationsteknikens genombrottförändras de villkor som gällt för som kunskapsnation. Ettsamhälle under snabb och ständig förändring ställer nya krav påmedborgarna. När kunskapsmassan växer mycket snabbt blir förmågan tillförnyelse av kunskap viktigare . kunskaper och förmåganatt lära nytt kommer att bli honnörsord . En generellt högutbildningsnivå hos medborgarna blir ett grundläggande krav på ett land somvill värna om sin konkurrenskraft och utveckla sitt välstånd.Internationella jämförelser visar på behovet av att ytterligare stärkautbildningsnivån. Om man till utbildningen vid universitet och högskolorlägger annan eftergymnasial utbildning uppgår den andel av varjeungdomsgeneration som i påbörjar någon form av eftergymnasialutbildning till . Det är en betydligt lägre andel än vårakonkurrentländer. Det är därför ett mål för liberalerna att minst 50procent av varje årskull gymnasieelever skall gå vidare till någonform av eftergymnasiala studier.Utbildningsnivån i är - tvärtemot vad många föreställt sig - inte ivärldsklass. Men den måste bli det. Kunskap och kompetens måste prioriterasoch premieras. Arbetsmarknadspolitik och trygghetssystem har inte alltid deinbyggda drivkrafter till arbete och utbildning som en sund ekonomi kräver.Det finns också ett allmänt värde i en hög utbildningsnivå med stor bredd ibefolkningen. Kunskap ger bl a större förmåga att ta till sig och värderainformation. Det är inte minst viktigt för en väl fungerande demokrati.Bildning är också nyckeln till ett bredare kultur- och själsliv. Värdet attkunna läsa och förstå en dagstidning, hinna med att läsa textade tv-programeller förmåga att kunna läsa en sagobok för sina barn går inte att mäta ipengar, men har trots detta ett oerhört värde.4 Bristerna i nuvarandestudiemedelssystemNuvarande studiemedelssystem har en rad brister, därområder politisk enighet. Höga räntenivåer och ofta lågåterbetalningstakt kommer att leda till att allt fler intekommer att hinna betala tillbaka sina studieskulder innan deavskrivs . Detta kommer att ledatill omfattande avskrivningskostnader i miljardklassen förstaten. Dessutom leder nuvarande system till ett oacceptabeltgodtycke eftersom somliga får sina studielån avskrivna ochandra får återbetala dem fullt ut. Nuvarande samlade studie-stöd är också behäftat med andra brister. Eftersom deekonomiska villkoren varierar kraftigt mellan de olikastudiestödssystemen uppstår ofta orättvisor mellan enskildastudenter.4.1 Den senastestudiestödsutredningenFör att komma till rätta med bl a detta tillsattes en nyparlamentarisk utredning . I juni 1996överlämnade sitt betänkande tillregeringen. Utredningen föreslår ett mer generellt ochsammanhållet studiemedelssystem. Det kan åtminstone bidratill att undanröja problemet med de hittillsvarandeorättvisorna som rått mellan olika studenter vad avserstudiefinansiering. Det är den enskildes motivation som iförsta hand ska avgöra valet av utbildning.Studiemedelssystemet måste vara ett medel för att dennastudieambition ska kunna förverkligas. Utbildningssystemetfår aldrig i första hand bli en arbetsmarknadsåtgärd för attkortsiktigt dölja en hög arbetslöshet, utan måste grundas pålångsiktiga utbildningspolitiska mål, rättvisa och sundaincitament. För den enskilde måste valet att studera i störstamöjliga utsträckning byggas på motivation och fritt val.Därför delar vi inte regeringens uppfattning om att studiestödi sig ska verka rekryterande.4.2 Det måste löna sig att studeraDet finns flera skäl till varför det i Sverigevarit så att en förhållandevis låg andel av befolkningen gåttvidare till en högre utbildning. En grundläggande orsak tilldetta är att högre studier kommit att löna sig för dåligt. Detär inte alla som vill skuldsätta sig utan att veta att deninvestering man gör för lånade pengar även ger en hyggligekonomisk utdelning. Naturligtvis finns det fler skäl attstudera än att det kan ge högre lön. Men om det ekonomiskautfallet av en vidareutbildning är noll eller rent av negativtblir det färre som kan och vill ta steget. Ofta förbigås en nogså viktig aspekt på detta problem, nämligen skattesystemetsutformning. Den socialdemokratiska regeringen haremellertid urholkat denna princip genom att höjamarginalskatten genom den s k värnskatten. För mångaakademiker tillkommer dessutom återbetalning avstudiemedel, som för den enskilde i praktiken innebärytterligare marginaleffekter. Högre utbildning har baragenom denna förändring i beskattningen blivit mindrelönsam. liberalerna föreslår därför i sinekonomiska motion att värnskatten ska avskaffas. För attkunskapsförsörjningen i skall kunna möta framtidenskrav, krävs att lönebildningen, skattesystemet, de olikabidragssystemen m m ges en sådan utformning att kunskapoch kompetens premieras.4.3 CSNDet bör, så långt det är möjligt, råda konkurrens även ihanteringen avstudiemedel. Efter det att en student beviljats studielån, börmöjligheten öppnas för fler än CSN att hanterautbetalningsförfarandet. Även om det troligtvis inte finnsnågra stora ekonomiska vinster att göra för t ex banker ochförsäkringsbolag, kan det finnas ett intresse av att knyta nyakundkontakter bland de studerande. En utveckling avservicetjänsterna till gagn för låntagarna skulle också kunnavara tänkbar.4.4 Individuellt val av lånenivånFolkpartiet anser att det är viktigt att varje student vidansökningstillfället erhåller grundlig information från CSNom villkoren för återbetalning av erhållna studielån. Det skaklart framgå att studielån ska återbetalas. Det är också viktigtatt studenten själv ges möjlighet att ange önskat lånebeloppupp till maxnivån. I bästa fall kan detta bidra till attstudenten inte av "slentrian" ansöker om högsta tillåtnalånebelopp, utan gör ett mer medvetet val av lånenivå.4.5 BarntilläggetDet särskilda vuxenstudiestödet har gjort det möjligt förmånga människor att via komvux läsa in grund- ochgymnasieskolan. Inte minst gäller detta kvinnor.Barntillägget i vuxenstudiestödet har varit särskilt viktigt förensamstående föräldrar med barn. När en majoritet iriksdagen avskaffade barntillägget hävdades det attstudiemedelssystemet inte bör hantera försörjningsfrågor avdenna karaktär. Vi anser dock att regeringensfördelningspolitik på ett orimligt hårt sätt drabbat justensamstående med barn. Vi redogör för detta ytterligare i vårmotion vuxenutbildning.4.6 Högre fribeloppDet finns inget fel i att människor som vill och kan drygar utsina studiemedel genom arbete. För många är detta också enförutsättning för att klara av sin försörjning understudietiden. Arbete måste alltid löna sig. Regeringen avser attåterkomma till med ett förslag på ett nyttstudiemedelssystem. Vi anser att ett sådant förslag måsteinnehålla en höjning av fribeloppsgränsen. Fribeloppet vidheltidsstudier är av basbeloppetper år. anser att denna gräns det blirekonomiskt möjligt borde höjas till avbasbeloppet per år.4.7 Krav på studieresultat - ett PPP-systemFolkpartiet föreslår att ett s k peng-per-poäng-system införsför högskoleutbildningar. Till skillnad från skärpningar avkraven på studieresultat fungerar PPP-systemet som en morotistället för en piska. Fördelarna med ett PPP-system ärmånga. Ett PPP-system är bl a mer rättvist då staten intepremierar långsamma studier med mer bidrag än vad är falletför de elever som klarar sina studier inom den tidsram somkursplanen anger.4.8 UtbildningskontonEtt helt nytt system behövs för att människor skall kunnafinansiera bl a vidareutbildning. Ett sådant system är vadsom brukar kallas kompetenskonton. Det innebär attmänniskor skulle ges en möjlighet att på gynnsamma villkorspara och låna pengar för att vidareutbilda sig. Den anställdeskulle då kunna komplettera sin utbildning även på andra sättän dem som arbetsgivaren är beredd att räkna sompersonalutbildning. Dessutom borde det nuvarandeavdragsgilla pensionssparandet kunna breddas till ett"pensions- och utvecklingssparande" där det blir möjligt attupp till en viss gräns ta ut pengar före pensioneringen för attmöjliggöra bl a utbildning. Det avdragsgilla maxbeloppethöjs till ett basbelopp . Om de fackligaorganisationerna vill bredda avtalspensionerna på sammasätt, möjliggörs det genom regeländringar. Individer mellan30 och bör ges möjlighet att låna av det allmännapensionssystemet för att använda till kompetensutvecklingeller att starta ett eget företag. Förslagsvis kan man få ta ut60 % av sin årslön. I gengäld reduceras individensålderspension med motsvarande belopp. Den som tagit ut ettpensionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrätt genomsparande, antingen i en privat pensionsförsäkring ellergenom ökade avgifter till det reformerade ATP-systemet.Såsom studier avses heltidsstudier vid universitet, högskolor,gymnasium och komvux. Motsvarande gränser tillämpasredan av CSN i dagens studiestödssystem. I en särskildmotion utvecklar vi ytterligare vår syn på utbildningskonton.5 Förändringar ibudgetanslagenI detta avsnitt redogörs för de förändringar som teknisktberör utgiftsområde 15 Studiestöd i prop. 1996/97:1. Debesparingar som föreslås nedan innebär att vi kan genomförasatsningar på utbildning inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning. Dessa satsningar argumenterar viför i vår motion om högre utbildning. har redan tidigare avvisat det s k NT-arvodet. Vi menar attsamma studiefinansiella villkor måste gälla för alla som studerar påhögskolor och universitet. Vi föreslår därför att anslagsposten A 7 utgårhelt. Det s k särskilda vuxenstudiestödet till studerande vid vissa natur-vetenskapliga och tekniska utbildningar inom utgiftsområde 15 vill viska utgå. Vi har tidigare föreslagit att studiestödet för de s k YTH-utbildningarna skall tas bort. A 3 föreslår vi därförsammanlagt minskas med . Vidare vill vi att regeringens förslag till anslag för s k basårsstipendierinom komvux skall utgå. Detta innebär att vi minskar anslagspostenA 1 med . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grunderna till den sociala snedrekryteringen till högre utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underliggande orsaker till den låga andel av befolkningen som gårvidare till en eftergymnasial utbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konkurrens i administrationen avstudiemedelssystemet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för att göra ett medvetet val av lånenivå förstudiemedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system med studiemedel i proportion till antal avklaradepoäng,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetens- och utbildningskonton för ett livslångt lärande,7. att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslaganvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslags-förändringA 1 Studiehjälp m.m.1 921405- 40 000A 3 Vuxenstudiestöd m.m.4 721951- 64 000A 7 Särskiltvuxenstudiestöd tillstuderande vid vissanaturvetenskapliga ochtekniska utbildningar525 571- 525 571Summa för utgiftsområdet