mot · GK02Fi914 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningI har det pågått en intensiv debatt ommöjligheterna till fler tjänstejobb. I centrum för intresset harhushållssektorn stått. Det som diskuterats har varit en radolika modeller för att sänka priset på hushållstjänster.Många - däribland vi själva - har menat att ett sätt att göra dagens svartajobb vita är att minska den dubbla skattekil som oundvikligen uppstår när viska köpa tjänster med redan beskattade pengar. Ett betydligt mindre upp-märksammat problem med att köpa vita tjänster är byråkratin. Det är inte heltenkelt att vara arbetsgivare.I den här motionen skissar vi på ett system som skall göra det enklare attvara ärlig. Vi vill anamma en ursprungligen fransk modell med service-checkar. Tanken är att man får ett betalningsmedel där byråkratin så att sägaredan är inkluderad. För den som skall köpa en tjänst innebär detta att omman använder de speciella checkarna som betalning sköter sedan myndighe-terna inbetalning av skatt och avgifter samt allt sådant som kontrolluppgifteroch annan byråkrati. RSV har sedan vi lanserade denna idé fått iuppdrag att analysera den franska modellen och överväga möjligheten attinföra den i . Vi vill dock betona att systemet är såväl nödvändigt somanvändbart. Och att RSV borde ges ett tydligt uppdrag att förberedainförandet av det.Checksystemet går givetvis utmärkt att kombinera med någon form av sub-vention - vilket föreslår i motionen "Nya jobb i tjänstesektorn" -men det är inte nödvändigt. Poängen med systemet är framför allt att manundanröjer de praktiska problemen med att köpa vita tjänster.Det är inte lätt att varaärlig!Även om hushållssektorn är för liten som arbetsmarknadexisterar den trots allt. Men den är till mycket stor del"svart".Alla känner vi någon som åtminstone anlitat en "svart"städhjälp, "svart" barnvakt eller "svart" hantverkare. Hur stor denna svartasektor är vet förstås ingen med säkerhet.Men antalet svartjobb är ett problem. Det borde vara oacceptabelt i ettvälfärdssamhälle att tusentals och åter tusentals människor arbetar utanpensionsrättigheter och försäkringsskydd.Det är också olyckligt att tusentals "arbetsgivare" vänjer sig vid att leva vidsidan av lagen.Vi har många indikationer på att "arbetsgivarna", alltså de familjer somanlitar svart städhjälp och liknande tjänster, ofta skulle vilja vara inordnadeiett legalt system om det var ekonomiskt möjligt och byråkratiskt hanterligt.Tyvärr anser många att det just nu varken är det ena eller det andra.Sydsvenska Dagbladet redovisade i en artikel ettintressant experiment.Tidningen hade följt upp en familjs ansträngningar att utan att skattefuskaanställa en städhjälp i hemmet. Familjen var också angelägen att denanställda skulle ha ett gott försäkringsskydd. De dialoger som utspelades dåjournalisten ringde till i tur och ordning arbetsförmedlingen, facket, lokalaskattemyndigheten, på orten, AMF arbetsmarknads-försäkring och ett privat försäkringsbolag illustrerar en del av förklaringentillden svarta sektorns attraktionskraft. Det är inte bara kostnaden det kommeran på.Så här beskrev SDS-reportern de samtal som följde:"-Städerska sökes, lagligt betald och försäkrad - vad gäller?- Har du ett företag eller?- Nej, privat.- Jaha (...) jaa, jag vet inte (paus). Man får väl skriva något avtal ändå(längre paus). Jag vet inte men skall ta reda på det, säger en förundradtjänsteman som aldrig fått frågan . "Samtal nummer två till arbetsförmedlingen:"- några fackliga avtal? undrar förmedlaren.- Det är inte ett företag, det är privat.- Jaha (paus). Jaa du, hur gör man då...? Man ska ha lön och försäkringar(...) Har man någon anställd bör det ju finnas någon form av företag somanställer, för allt med sociala avgifter och skatter och så.- Måste jag bilda företag för att få nån som kommer och städar hemma engång ??? "- Besök hos skattemyndigheten:"- Har du privat städerska ska du betala skatt och sociala avgifter och såsmåningom lämna en kontrolluppgift till henne och till skattemyndigheten.Den inkomst hon sedan deklarerar för är pensionsgrundande. är mycket ovanlig, skrattar skattehandläggaren. Hur det ärmed försäkringar vet hon inte. "På AMF meddelas vidare att de endast försäkrar anställda i företag. meddelar att inga kollektivavtal finns för privata städerskor. Detprivata försäkringsbolaget visar sig kunna erbjuda hemförsäkring medtäckning för städhjälpens eventuella olyckor i hemmet, men frågan var ävendär så ovanlig att ytterligare efterforskningar krävdes för att journalistenskulle få detta besked.Ett exempel ur verklighetenVi har även tidigare fått en lång rad exempel på att speglar en verklighet. Många vill försöka haarbetskraft anställd på lagligt sätt men möter betydandepraktiska svårigheter.Låt oss redogöra för ett enda av dessa fall.Våren 1994 beslutar sig en tjänstemannafamilj i för att eftersommaren anställa en "vit" barnflicka för att få hjälp med dagishämtning ochbarnvakt vissa kvällar. har familjen haft utländska au pairflickor frånEstland, vilket kan ske helt lagligt om fickpengar, mat och husrum, liksomfinansiering av svenskkurs tillhandahålles. Villkor framgår avInvandrarverkets regler för uppehållstillstånd. Det är förhållandevis enkelt,om än begränsat till två sexmånadersperioder.Men om man vill ha en i landet bosatt person utan att erbjuda bostad kom-mer saken i ett helt annat läge. Visserligen får man inte annonsera i (arbetsförmedlingens gratistidning) efter svart arbetskraft, men omman där lyckas hitta en barnflicka som är beredd att jobba vitt, vilket familjenalltså gjorde, inträffar det egendomliga att arbetsförmedlingen inte vet hurman sedan går vidare.Däremot kunde de hänvisa till en annan myndighet, nämligen skatteverket.Den lokala skattemyndigheten förklarade att det inte var nödvändigt, menenklare, om man var ett företag som anställde. Att anställa som privatpersonvar komplicerat.Sedan alternativet med att sätta familjen på bolag trots allt avvisats beslötsatt mamman skulle registreras som arbetsgivare. Personnumret blev raskt"organisationsnummer". Därefter erhöll den nyblivna arbetsgivaren blanketterför registrering av antalet arbetade timmar och uträkning av sociala avgiftervarannan månad. (Blanketterna fortsatte förstås att komma långt efter det attbarnflickan slutat. En gång arbetsgivare alltid arbetsgivare, tycktesmyndighetens dator resonera. )fick denna barnfamilj, som alla arbetsgivare, utfärdakontrolluppgift: ett ex vardera till skattemyndigheten, barnflickan och arbets-givaren. Sedan var det bara för barnflickan att deklarera sina inkomster påsedvanligt sätt.Så omöjligt är det inte. Men det hjälper om man, som denna familj, ärnågorlunda insatt i Myndighetssverige, professionellt arbetar med personal-frågor och kan reglerna om sociala avgifter, inte ger sig med nekande elleroklara besked per telefon och faktiskt tycker det är mödan värt.Den franska modellen - såfungerar servicecheckenSedan den 1 december 1994 lämnar franska banker ochpostkontor ut servicecheckar som en metod för att göra detbilligare och enklare för enskilda att anställa någon förhemarbete. Syftet är att öka sysselsättningen, minska densvarta sektorn och skapa trygghet för dem som tar tillfälligajobb hos många olika arbetsgivare.Le chèque service presenterades i ett femårigt sysselsättningsprogram1993. Ett avtal har slutits mellan och posten,respektive en branschorganisation för kreditinstitut (ungefär motsvarandeBankföreningen). De flesta fackförbund (med undantag av det kommunis-tiska) och arbetsgivarorganisationer har givit sitt godkännande och modifieratkollektivavtalen för att passa in i checksystemet. Dock skall noteras att endast8,av arbetskraften i är fackförbundsmedlemmar, dvsbetydelsen av sådana avtal är begränsad.Checken fungerar både som ett betalningsmedel till dem som utför arbetet ihemmet och som inbetalning av sociala avgifter. Vid starten fanns 300 000checkböcker tillgängliga på post- och bankkontor.Systemet omfattar hushållshjälp, omvårdnad av sjuka (dock inte själva denmedicinska vården), barnpassning (med undantag av redan subventioneradbarnomsorg i hemmet) och hjälp med läxläsning, vård av gamla samt till-fälligt trädgårdsarbete.Checkarna var från början avsedda endast för anställningar som varar eller en månad . Denna gräns togs bort /96. Vidare krävs att lönen inte understiger den nationellaminimilönen, som också inkluderar semesterersättning. (Minimilönen1994 låg på motsvarande ca /timme. Lägsta lön i ettsvenskt avtal 1996 är /tim. )Finessen med systemet är att den som anlitar en person och betalar medservicechecken inte behöver göra löneutbetalningar eller anmäla sig somarbetsgivare till myndigheterna för att betala in sociala avgifter för denanställde. Istället använder arbetsgivaren checkhäftet, som erhålles gratis fråndet egna post- eller bankkontoret och fyller i en fullmakt för banken att drakostnaden från det egna kontot. När en check rivs av blir en talongdel kvarsom sedan sänds in i ett föradresserat kuvert till URSSAF (motsvaras avförsäkringskassan) med information om den anställde, antalet arbetade tim-mar och intjänat belopp, för uträkning av t ex pensionsrättigheter, sjuk-penning m fl sociala rättigheter. Checken ställs ut på det överenskomnabeloppet och ges till den som utför arbetet, som i sin tur kan lösa in den motkontanter på ett bankkontor (eller få beloppet insatt på sitt konto). URSSAFskickar, efter att ha räknat ut kostnaden för den anställde, en räkning påsocialavgifter m m till den som anställt, varpå detta belopp dras direkt frånarbetsgivarens bankkonto, enligt det avtal denne har med sin bank.En gång får arbetsgivaren en sammanställning över den anställdeslön, detta för att arbetsgivaren skall kunna utnyttja vissa skatteavdrag. 50 %av lönen fick inledningsvis dras av mot den egnainkomstskatten och på så sätt halveras anställningskostnaden. ärtakbeloppet höjt till . Den anställde erhåller i sin tur engång en sammanställning från URSSAF över intjänade pengar ochsociala rättigheter.Den franska regeringen hoppades vid införandet att den nya servicecheckenskulle skapa motsvarande 30 000 heltidsjobb 1995. En utvärdering sompresenterades pekade på 160 000 deltidsjobb, motsvarandeungefär 20 000 heltidsjobb. Antalet uthämtade checkar var 368 000 under1995. av dem som betalade med checken uppgav i en enkätunder-sökning att de inte tidigare anlitat folk för hjälp i hemmet och medgavatt de tidigare anlitat svart arbetskraft, dvs av arbetsgivarna skulle inteha varit det om inte systemet med checkar funnits! Den alldeles dominerandejobbtypen var hushållsarbete, medan barnpassning, äldrevård och trädgårds-arbete stod för av jobben vardera. av dem som jobbadepå detta sätt ansåg sig ha etablerat ett kontinuerligt återkommande anställ-ningsförhållande.De huvudsakliga fördelarna med systemet är att det reducerar till ett mini-mum de många formaliteter som omgärdar anställningar (kontrakt, deklara-tioner och blanketter till olika myndigheter osv). Vidare anses den skatte-reduktion som systemet parats ihop med utgöra en stor fördel för dem somvill få jobb utfört i hemmet. Regeringen hoppas också att systemet skall bidratill att skapa rejäla yrkeskarriärer i denna sektor, dvs en professionaliseringoch specialisering av jobben. Slutligen är servicechecken ett vapen mot svartarbete och tillgodoser önskemål om att även de som jobbar i denna sektorskall få social trygghet och pension, sjukpeng och vara försäkrade vid olyckori arbetet.I december 1995 utvidgades systemet: tidsbegränsningen togs bort ochcheckarbete kan nu utföras som heltidsjobb. Prognosen är 40 000-50 000heltidsjobb (motsvarande) 1996. Systemet gjordes permanent efter att frånbörjan ha varit ett experiment. En ytterligare nyhet är finessen att möjliggöraockså för företag som vill ge sina anställda en löneförmån att /år utnyttja checksystemet till detta. Andra länder följer efterFlera andra länder har låtit sig inspireras av det franskasystemet. Våra liberala systerpartier i (D66 ochVVD) är i regeringsställning i färd med att prövasubventionering av hushållstjänster som en av mångaåtgärder för att få ned arbetslösheten. I ett försöksprojekt iRotterdam har samarbete knutits med städfirmor somtillhandahåller tjänster till privata hushåll för ca /tim,vilket är subventionerat. citeras ju ofta somförebild och i diskuteras det franska systemet, fastmed tillägget att de som anställs via servicecheck skall varaarbetslösa för att subventionen skall erhållas. Inget av dessasystem har servicecheckens enkelhet, men kan ju taefter originalet! En svensk checkmodellSedan introducerade förslaget attSverige bör införa det franska servicechecksystemet har idénglädjande nog vunnit stor spridning. Regeringen har till ochmed givit i uppdrag att analysera detfranska systemet. Detta är givetvis bra, men det finns enligtvår mening ingen anledning till tvekan. Det är nu det behövsåtgärder mot arbetslösheten.Vi föreslår att uppdrag att studera den franska modellenförändras till en tydlig beställning av ett svenskt checksystem. Det skauppfylla höga krav på enkelhet för den enskilde. Faktum är att vissa inslag isvensk byråkrati borde göra det möjligt att utforma ett svenskt system som ärännu enklare än det som finns i Frankrike.När den som anlitat en annan har överlämnat en check till denne ska allbyråkratisk hantering för den enskilde "arbetsgivaren" vara avslutad. Närchecken löses in svarar myndigheten för inbetalning av skatt och arbets-givaravgifter, eventuell kontroll av F-skattesedel, försäkringar, inkomst-uppgift till löntagaren och annat uppgiftslämnande till myndigheter.Checken kan vara antingen en kontantcheck i några olika valörer som köpspå Posten eller en check kopplad till ens konto som man själv kan skriva utpå valfritt belopp.Vi föreslår i en annan motion att denna modell kombineras med ensubvention av hushållstjänster. Det innebär att det allmänna "bjuder" på helaarbetsgivaravgiften. Det innebär att kostnaden för "arbetsgivarfamiljen" intekommer att ligga särskilt mycket högre än vad som är vanligt för "svart"arbetskraft.Detta är dock inte nödvändigt för införandet av en svensk checkmodell.Oavsett subvention eller inte skulle en lösning i linje med vad vi skissat idenna motion göra det enklare att vara ärlig. Även om de inte är så mångafinns det ju trots allt de som har råd att köpa vita tjänster. Encheckmodell skulle också ge dem en praktisk lösning som är tillräckligt enkelför att kunna användas.Men det är klart att med slopade arbetsgivaravgifter skulle det bli väldigtmånga fler jobb. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en svensk servicecheck-modell,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förtydligade direktiv till RSV angående framtagandetav en svensk servicecheck-modell.