ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo773 · 1996-10-07 00:00:00 — Våtmarker för en bättre miljö Kunskaperna om våtmarkernas betydelse för vattenkvalitetenhar ökat betydligt . I en nyligenpresenterad doktorsavhandling (Stålnacke, 1996) beräknaskväveretentionen (kvävereningen) vara för t.ex. Lagan.Inom Lagans avrinningsområde är variationen stor. I vissadelområden långt från mynningen är retentionen över 50 %medan den närmast kusten är praktiskt taget försumbar.Av den nämnda avhandlingen framgår också att jordbruksmarken bidrarmed lika mycket kväve till som alla andra källor tillsammans.Större hänsyn måste tas till dessa fakta så att åtgärder sätts in där effektenblir bäst för våra kustvatten.En del av jordbruksmark bidrar endast marginellt till havsför-oreningarna. Inom sådana områden borde de generella föreskrifterna varatillräckliga. I vissa kustområden är läckaget däremot oacceptabelt högt trotsatt man följer gällande föreskrifter och regler. En möjlig väg är attytterligareskärpa bestämmelserna i dessa områden. I det enskilda fallet kan detemellertid innebära att de sammantagna kraven kommer att bli mycketlångtgående.Det finns därför anledning att också pröva ett system som ger den enskildestörre frihet att själv välja och kombinera de åtgärder som ger bramiljöeffekt. En markägare som vill satsa på t.ex. våtmarksrening kan mednuvarande regler inte få lindrigare miljökrav i något annat avseende även omvåtmarkens miljöeffekt blir väsentligt mycket större än effekten av allaobligatoriska åtgärder tillsammans. Det saknas med andra ord en morot isystemet.Kartlägg potentiellavåtmarkerFör att underlätta våtmarksrestaurering krävs vidare klarasignaler till kommuner och länsstyrelser så att en merstrategisk vattenplanering kommer till stånd. I synnerhet börsådana uppdrag ges till kustkommunerna i . Enkartläggning av potentiella våtmarker och av vilkagenomförandemöjligheter som finns bör genomföras snarast.Det är rimligt att kommun och stat svarar för planeringskostnaderna. Ivissa fall krävs t.ex. en prövning enligt vattenlagen, något som knappast denenskilde markägaren vill finansiera. Ett enklare förfaringssätt bör dessutominföras.Översyn av EU:s miljöstödVidare måste initiativ tas till en översyn av reglerna för EU:smiljöstöd när det gäller ersättning för våtmarker.Utgångspunkten måste vara att stödet i större utsträckningriktas till särskilt miljökänsliga områden.Med nuvarande regler måste våtmarkerna ligga på vilket är enkraftig begränsning av möjligheterna att utnyttja denna stödform. De flestapotentiella våtmarkerna i jordbruksbygd ligger t.ex. utanför åker-marken. Reglerna bör därför ändras så att våtmarken huvudsakligen måste taemot vatten från , men inte nödvändigtvis vara belägen på åker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att styra miljöinsatser till de åtgärder som ger bäst effekt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategisk vattenplanering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för miljöstöd när det gäller ersättning för våtmarker.
mot · GK02Jo774 · 1996-10-07 00:00:00 — Runt om i vårt land finns det många exempel på svårtmiljöskadade områden. Ett mycket allvarligt fall avmiljöförstöring hittar vi i den så kallade Kyrkfjärden (dessofficiella namn är Nötöfjärden) som har drabbats mycket hårtav den verksamhet som drevs vid gamla Emsfors bruk underlång tid.Uppskattningsvis ca fibrer från produktionen ligger undervattenytan och ruttnar. Metangasbubblor flyter upp , det stinker ochsjön har blivit helt otjänlig. Vi vet att det finns mängder av kvicksilveransamlat i sjöbotten, om det därutöver finns andra gifter är det ingen sommed säkerhet vet.Vad som inte tycks ha blivit tillräckligt uppmärksammat är att den s kEmmekalvsbäcken (tillflödet från ) med Kyrkfjärden är en naturlig delav . "kalvar sig" vid villasamhället . Enligt natur-resurslagen 2 kap 6 § andra stycket är ett riksintresse ur naturvårds-synpunkt, varför man bör anta att det gäller hela vattensystemet, och intebara delar därav. När man då ser hur detta område har misshandlats och intefått någon uppstädning blir man bedrövad.Det finns mycket goda erfarenheter från saneringen av iHultsfreds kommun. Jag kan därför med stor visshet säga att möjligheternaatt kunna sanera Kyrkfjärden är säkra om man bara bestämmer sig för det.En rimlig väg framåt vore att låta kostnaden för en sanering delas mellande berörda parterna, det vill säga att de pappersbruk som har smutsat ner fårta ansvar i efterhand, tillsammans med ochNaturvårdsverket.Jag är väl medveten om att statens resurser är starkt begränsade, men justdärför är det så viktigt att man gör effektiva och genomtänkta prioriteringar.Att satsa pengar på att städa upp i Kyrkfjärden vore ett säkert alternativ föratt veta att pengarna verkligen kommer till nytta. Det är inte alltid man iefterhand kan säga att satsade resurser verkligen har hamnat där de behövdesbäst och gjorde största möjliga nytta. Att rädda Kyrkfjärden skulle däremotvara ett säkert projekt vad gäller hög miljöeffektivitet för pengarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Kyrkfjärden är att betrakta som en del av riksintresset ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att sanera Kyrkfjärden.
mot · GK02Jo777 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottI samband med sitt godkännande av FN:shavsrättskonvention beslutade om vissa ändringar isvensk lag (utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU17).Bl.a. försvagades stödet för ingripanden till skydd för havs-miljön. Mest uppmärksammat blev slopandet av fängelse istraffskalan för vissa miljö- och fiskebrott.Kustbevakningens möjligheter att ingripa minskade ipraktiken. Detta gav naturligtvis fel signaler om samhälletsvärdering av miljöbrott, som det innebar fördelaratt ett stort antal nationer tillämpar gemensamma regler.Konventionen är ju inte delbar utan vi var tvungna att ta densom helhet.Det ligger i sakens natur att det är svårt att på nationell basis komma tillrätta med oljeutsläpp på internationellt vatten från utlandsflaggade fartygsom går mellan utländska hamnar. Erfarenheterna från många års arbete visarockså tydligt att det inte räcker med att agera nationellt. Konventionen har å andra sidan inte öppnat tillräckligtstarka möjligheter att ingripa mot den allvarliga miljöförorening som ettoljeutsläpp faktiskt innebär. Regeringen bör bevaka möjligheterna att ageraför att en strängare syn på föroreningar i den miljön införs ikonventionen och gripa första tillfälle att ta ett sådant initiativ.När det gäller åtgärder för att effektivisera det rättsliga förfarandet för attbeivra oljeutsläpp gjorde ett tillkännagivande till regeringen isamband med att konventionen godkändes. Vi anser att det är angeläget attregeringen gör denna översyn av möjligheterna att inom ramen förgällande konvention skärpa den svenska lagstiftningen. Mot bakgrund avantalet upptäckta oljeutsläpp och hur få fall som leder till effektiva rättsligaåtgärder och den långa tid det vanligtvis tar, är det angeläget att regeringenser över hur förfarandet fungerar i praktiken. Regeringen kan efter en sådankartläggning undanröja de praktiska hinder som faktiskt föreligger, t.ex.genom utbildningsinsatser, ändrade rutiner eller organisatoriska förändringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av svenskt initiativ till skärpningar ihavsrättskonventionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av revidering av den svenska lagstiftningen inom ramenför gällande konvention,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att åstadkomma ett bättre skydd för den miljöngenom att i praktiken effektivisera förfarandet från upptäckt av oljeutsläpptill dom.
mot · GK02Jo781 · 1996-10-07 00:00:00 — Föroreningar från norsk oljeutvinning kommer att ökakraftigt . kommer olja attsläppas ut i havet, en tredubbling . Det skriverenligt uppgift den organ för övervakning avföroreningar, SFT, i sin rapport . Skälet till attutsläppen av olja och kemikalier ökar är att oljeutvinningenökar samt att oljefälten blir äldre.Tidigare utsläpp har lett till förändringar av livet på havsbottnen, ibland sålångt som från borrplatsen. En forskare påstår att det påverkarfisk och annat djurliv inom en radie av . Man har också funnitökade oljehalter i fisk fångad i områden som man antagit vara fria frånoljenedsmutsning. Norska oljeborrplattformar förorenar betydligtmer än vad man trott, konstaterar en brittisk marinbiolog i en rapportsom publicerades under 1995.Boven i dramat är de oljebaserade smörjmedel som sprutas ner i borrhålen.Slam fälls ut på sjöbotten och kletar fast på mikroorganismer som fisken äter.Nog måste alla hysa en viss förståelse för att bohuslänningarna blir oroligaav dylika rapporter och att planer på att provborra efter olja iSkagerrak upplevs som ett hot mot . Så länge ett beslut om attinte inleda oljeprospektering i är fattat - så länge kvarstår oron.Ca 1 000 yrkesfiskare är beroende av fiskevattnen i detta område. Dels försin egen försörjning, dels för att försörja efterfrågan på fisk. De storarekreationsvärden som finns i området innebär att besöksnäringen har storbetydelse på flera sätt inte minst ekonomiskt. Kustområdet i är avstort värde för naturvården. Där har vi en marin miljö med ytvattensalthalterupp till mellan 20 och . Där finns den största artrikedomen ilandet vad gäller marin fauna och flora. Det innebär att området är särskiltviktigt för bevarande av biologisk mångfald.Vi anser att inte ska utsättas för risken att ett oljeutsläpp skakunna ske. Konsekvenserna skulle kunna bli förödande för människor, djuroch natur. Försiktighetsprincipen bör råda här. Vi föreslår att regeringen pådet bestämdaste avråder norrmännen från att provborra efter olja i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oljeprospektering i .
mot · GK02Jo782 · 1996-10-07 00:00:00 — En miljöskadeförsäkring infördes med syfte att ersättaen enskild person som oförskyllt drabbats av skador på grundav tidigare miljöpåverkan. Enligt proposition 1987/88:85sattes tiden för försäkringens ersättningsvillkor till attmiljöpåverkan ska ha skett . Väl attmärka är själva miljöpåverkan som innebär att t.ex.dumpning av giftiga ämnen eller utsläpp från fartygsskrov påhavsbotten för att uppfylla försäkringsvillkoren ska ha skettefter detta datum. Det innebär att de flesta ansökningar omersättning för fiskare som fått giftiga ämnen i trålen,sakskada eller en personskada ej uppfyller villkoren förersättning.Vad gäller miljöskador och upptäckt av otillbörlig miljöpåverkan tar det imånga fall mycket innan de medför skadeverkningar. Skadeverkanhar enligt försäkringen uppstått vid dumpningstillfället, under andravärldskriget t.ex., och inte vad som enligt oss motionärer vore mer naturligtnär fiskaren eller dennes båt blir skadad.För att uppfylla syftet med miljöskadeförsäkringen, som var att ge ersätt-ning till en enskild som utsatts för skada enligt miljöskadelagen i de fall däringen ansvarig för skadan kan ställas till svars. Anser vi att försäkrings-villkoren och de regler som återfinns i Miljöskadekonsortiet ska ses över.Utmed våra kuster och fiskevatten finns det tyvärr en hel del miljöpåverkansom över tiden kan komma att ge miljöskador på såväl båtar, personer ochfiskeredskap. "Det är inte bara det som göms i snö som kommer upp i tö."Det händer också att det som dumpats i havet flyter upptill ytan och ställer till problem. Vi tycker att oförskylltskadelidandeska gå skadeslös. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reglerna för miljöskadeförsäkringen.
mot · GK02Jo783 · 1996-10-07 00:00:00 — Det har funnits många olika lantraskor i vårt land tidigareexempelvis ölandsko och smålandsko. De har tyvärr som såmånga andra lantraser dött ut. är SKB (svensk kulligboskap) och rödkullan de få kvarvarande lantraserna i vårtland. De kulliga korna finns från norra och norrut.Många besättningar är små, men det finns även några störrebesättningar. Inom SKB-rasen finns i huvudsak fjällkor ochrödkullor. SKB står för svensk kullig boskap, vilket betyderatt djuren är "kulliga", dvs hornlösa från födelsen.Den svenska jordbrukspolitiken har genomgått många faser. Från mitten av1960-talet skulle större jordbruksenheter bildas. Det var då som de s k SR-och KR-jordbruken kom till. Småbönder skulle inte finnas och myndigheternabestämde att korna skulle vara stora och präktigt köttproducerande. Det varSRB (svensk rödbrokig boskap) och SLB (svensk låglands boskap ) somskulle gälla. Båsplatserna i ladugårdarna skulle vara långa och breda. Debönder som ville ha kvar sina kulliga kor och ville bygga nytt eller bygga omsina ladugårdar blev tvungna att ändå göra båsplatser efter "storko-mönster",om de ville finnas med i svensk jordbrukspolitik.Mellan 1965 och 1975 försvann cirka 40 000 kulliga kor från vårt svenskajordbruk.Några ansvarskännande människor insåg faran av att de gamla svenskalantraserna hotades av utrotning och därför bildades ideella föreningar meduppgift att på olika sätt försöka rädda raserna för framtiden.I många sammanhang har man försökt att redovisa fördelarna med vår endaursprungliga lantrasko, SKB-kon. Fördelarna är bland annat:- Lugna och kärvänliga- Levande vikt ca betyder lägre underhållsfoder jämfört med andraraser- Gynnsam protein/fettkvot- Hög avkastning/kg kroppsvikt- Bra betesdjur. Klarar sig bra på mindre bra beten.Intresset för rasen har ökat och engenomarbetad avelsplan kan komma att rädda rasen förframtiden.Kommer en fungerande avel inte igång kommer SKB-kon inte att överlevasom ras.Vi behöver kor som är ekonomiskt konkurrenskraftiga. En faktor som idetta avseende inte tillräckligt kraftigt framhållits är att SKB-kornas mjölkhar en mycket gynnsam sammansättning särskilt ifråga om protein. Menbonden får mera betalt för fettet när han levererar sin mjölk.Det bör vara en hela landets angelägenhet att lämpliga åtgärder skyndsamtvidtas så att lantrasen SKB bevaras och rasens position styrks. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandet av lantrasen svensk kullig boskap och att uppdrag gestill berörda verk och myndigheter för att fullfölja detta arbete.
mot · GK02Jo786 · 1996-10-07 00:00:00 — PVC-plasten hör inte hemma i kretsloppssamhället. PVC skadärför avvecklas. Det beslutet fattade . Det var ett tydligt besked och det angav tydligtinriktningen. PVC ska bort.Företag med en medveten kretsloppsstrategi driver på utvecklingen.Exempelvis har redan bannlyst PVC i sitt sortiment. IKEAbörjade att ta bort PVC-haltiga varor. De har konstaterat att det nufinns fullgoda ersättningar på de flesta områden. Men tyvärr kan manfortfarande handla varor såsom haklappar, frotté och regnkläder med PVC i ismåbarnsaffärer. I sämsta fall finns det inte ens PVC-fria alternativ. Detta ärinte bra.För att göra PVC mjukt används olika tillsatser, bland annat deomdiskuterade ftalaterna som kan påverka reproduktionen negativt.Ftalaterna kan spridas till omgivningen. Redan i ett regeringsförslag1990/91:90 anförs att negativa miljöeffekter har dokumenterats i fråga omftalater. Vidare att spridningen till miljön kan ske vid framställning ochdistribution av ftalater, vid tillverkningen av plastvaror innehållande mjukPVC, vid användning av dessa varor samt slutligen vid omhändertagande avavfall som innehåller dessa varor.I Kemikalieinspektionens delredovisning av upp-draget att föreslå åtgärder för att minimera risker med mera med olika till-satser anförs bland annat att mjukgörare kan läcka ut ur PVC-produkter underderas användningstid. De största ftalatförlusterna står utomhusprodukter somplastbelagd plåt och väv för. Störst betydelse för exponeringen av människorhar läckaget av mjukgörare från medicinsk utrustning, till exempel blodpåsar.Exponeringsnivåerna kan därvid bli höga.I jordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU8 om PVC skrivs ocksåföljande: Försiktighetsprincipen bör gälla för ämnen beträffande vilka detfinns grundad anledning att misstänka att de medför risker för hälsa ochmiljö.Försiktighetsprincipen innebär slarvigt uttryckt att det är klokt att varaförsiktig när man inte kan förutse konsekvenserna.För mig framstår det som direkt olämpligt att utsätta små barn för onödigkontakt med PVC. Jag anser att det bör tas fram en avvecklingsplan för PVCi vardagsprodukter som används till barn . Det är givetvis inte såenkelt att avgränsa vad vardagsprodukter är, men man bör kunna göra en planäven för detta och starta med ett fåtal produkter för att stegvis utveckla dettillatt röra flertalet produkter. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avvecklingsplan för PVC i vardagsprodukter som används tillbarn .
mot · GK02Jo787 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska trävaru- och pappersmasseindustrin importeraridag en betydande del av sin råvara från områden som ärgravt kontaminerade av såväl radioaktiva ämnen somtungmetaller. Flera pappersmassefabriker levererarpappersämnen till vidareförädling till hygienartiklar,matförpackningar och mjölkkartonger. Trävaruindustrintillverkar utöver byggnadsmaterial ochbyggnadskomponenter detaljer som tandpetare, svalgspatlar,glass- och klubbpinnar m.m.I pappersmasseprocessen används mycket vatten, som kontamineras av deradioaktiva råvarorna. Ingen vet egentligen var i processen som det störstaläckaget till omgivningen sker, men att det är rimligt att radioaktivitetenpåverkar omgivningen och produkterna.Vid förfrågan hos pappersindustrin har man inte kunnat tala om ifall dedirektimporterade träråvarorna genomgår någon som helst kontroll för attmäta radioaktivitet m.m. eller om någon kontrollmyndighet kontaktas. Vianser att det bör utredas hur kontrollen av importerade råvaror frånkontaminerade ställen skall kontrolleras och att regler införs för detta och attgränsvärden införs för radioaktivt besmittade råvaror. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om regler för kontrollav radioaktiva direktimporterade råvaror och gränsvärden för desamma.
mot · GK02Jo789 · 1996-10-07 00:00:00 — Vår gemensamma sophantering kommer att bli en storframtida utmaning. En ökad befolkning konsumerar allt meroch det mesta förpackas. Källsorteringen har bara sett sinbörjan men redan knakar systemen i fogarna. Varken dekommunala renhållningsbolagen eller producenternasreturhantering kommer att klara de utökade utgifterna.De stora volymerna finns i bostadsområdena och det är där ansvaret måstetas för en rationell och kretsloppsanpassad insamling. Resurserna är ändliga,många av de nya arbeten som kommer att skapas blir inriktade påatt rädda vår gemensamma miljö. Inom den sektorn finns många uppgifter attutföra; de arbetstillfällen som skapas kommer successivt att uppvärderas. Dekräver rejäla kunskaper i bland annat miljö.De svenska bostadsföretagen bör i detta avseende uppmuntras att ta ettnödvändigt ansvar. Källsortering finns i olika former. Några ärpermanenta, andra provisoriska. En del av detta är bra, annat är dåligt. Ingetbostadsbolag har dock möjligheter att klara fullständig kretsloppsanpassning,hyresgästerna måste med all sannolikhet ta ett större ansvar.Det är möjligt att skapa en organisation som kan anpassas till framtidensutökade behov inom detta område. Långsiktighet och gemensamt ansvar ärnyckelord. Fastighetsanställd personal är bostadsbolagens förlängda armar.De är bostadsområdenas experter och kan fungera som stöd i detta arbete. Iframtiden kommer detta att bli en oavvislig del av boendet.Med initialt stöd av samhället kan bostadsbolag, fastighetsanställdpersonal och hyresgäster organisera och ta ansvar för ett bra system sombättre tillfredsställer dessa behov. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kretsloppsanpassad sophantering/källsortering i bostadsområdenai utvecklat samarbete mellan bostadsbolag, anställda och hyresgäster.
mot · GK02Jo791 · 1996-10-07 00:00:00 — Nedfallet av cesium efter Tjernobylkatastrofen gerfortfarande 1996, efter olyckan, tydliga spår i naturen.Sambandet mellan djurens matvanor och väderförhållandenavisar sig vara mycket tydliga. Isotoperna finns i huvudsak imarkens levande material och försvinner inte med nederbördeller snösmältning. Det som gör att halterna minskar ärhalveringstiden och för cesium gäller . Under entrettioårsperiod har aktiviteten i marken försvunnit ochcesiumisotopen fallit sönder i icke radioaktiva grundämnen.Statsmakterna uttalade efter att de grupper vilkasförsörjningssituation lidit direkt skada genom det radioaktiva nedfallet skallvara berättigade till ekonomisk kompensation. För att minska skadeverk-ningarna av olyckan beslöts därför att staten i vissa fall skulle lämnaersättning för inkomstbortfall och merkostnader till följd av olyckan. Dettagällde för de första åren.Prover visar att det fortfarande finns cesium i födan som djuren äter. Älgaroch rådjur har till och från höga värden av cesium 137. Om aktiviteten avcesium i köttet överstiger gränsvärdet på 1 500 bq/kg så måste köttetkasseras. Från början utförde de flesta kommuner provtagning för attsäkerställa inte bara vilt kött utan även bär och svamp.Det är mycket angeläget att prover tas även för att kunna kartlägga varcesiumhalterna finns. Dessa prover måste tas regelbundet och för att fåen geografiskt heltäckande bild av Sverige.Berörda kommuner anser inte att detta är en angelägenhet utanatt detta är ett allmänt, nationellt intresse.Jägarna anser att det inte är deras ansvar att genomföra analyser.Kommunerna måste kunna utföra provtagningar och detta skall vara gratisgentemot invånarna.Kommunernas analyskostnader måste täckas av staten. Ett sätt för staten äratt ålägga kärnkraftsindustrin att genomföra regelbundna analyser.Kärnkraftsindustrin måste kunna bekosta en mer systematisk provtag-ningsrutin runt om i landet för att få fram fakta, dels för annan verksamhet,dels för att ha underlag för mer djupgående forskning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regelbundna analyser av cesium,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kärnkraftsindustrin måste bekosta analyser.