mot · GK02N270 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningEn obegränsad tillväxt är inte möjlig på en begränsad planet. Jordensbegränsade resurser sätter gränser för näringslivetsexpansionsmöjligheter. All mänsklig produktion har nämligen sitt pris,sina kostnader, i form av energi- och råvaruförbrukning.Mycket av det som kallas produktion är i själva verket konsumtion avnaturresurser. Den enda verkliga produktion som sker är den som pågår iväxternas fotosyntes. Den enda, ur mänskligt perspektiv, eviga energikällanär solen.I ett globalt perspektiv är det nödvändigt och rimligt att de fattiga ländernafår en ökad andel av de gemensamma resurserna. I ekonomiskt mervälmående samhällen i den rika delen av världen kan varken ekonomisktillväxt eller traditionell produktionsökning vara ett mål. Istället måste vibetona vikten av ett ekologiskt hållbart näringsliv.Ett ekologiskt hållbart näringslivDe biologiska processerna ingår i naturliga kretslopp som bygger påprincipen uppbyggnad - nedbrytning - ny uppbyggnad. De drivs avsolens energi och är effektiva och produktiva i ordets egentliga mening.Den industriella produktionen däremot bedrivs ofta från raka vägen frångruvan, via konsumenten till avfallshögen. Målsättningen måste nu varaatt omvandla industriprocesserna och varuflödet till industriellakretslopp. Detta kräver stora, men nödvändiga, förändringar.Hushållningen med naturresurser måste förbättras, varor och materialmåste ingå i återanvändnings- och återvinningssystem med minimalasvinn, produkterna måste vara lätta att demontera,produktionsprocesserna måste fungera som slutna system - vilket medföratt mängden föroreningar (molekylsopor) minskas till nära noll. Det ärockså detta som är innehållet i begreppet "hållbar utveckling".Grundprincipen för det hållbara samhället är att det som är hållbartlångsiktigt också blir lönsamt kortsiktigt - är det ofta tvärtom.Näringslivet stimuleras därmed att producera icke ekologiskt anpassadevaror på ett icke hållbart sätt. För att komma tillrätta med detta krävs engrundläggande grön skatteväxling, dvs sänkta skatter och avgifter på arbeteoch höjda på energi, råvaror och utsläpp. Vi tar upp detta i vår skattemotion.Ett socialt hållbart näringslivMen näringslivet bör även vara socialt hållbart. Ett socialt hållbarnäringsliv är en naturlig del av samhällets sociala struktur. Små företag,självstyrande företag, kooperativa företag är ofta del i ett socialtsammanhang där delaktighet och ansvarstagande omfattar något vidareän enbart vinstmaximering. Därför är det viktigt att stimulera dessa typerav företag. En viktig dimension i näringslivspolitiken är att människor -samhället är ju ändå till för människor - känner att de kan påverka, kanvara delaktiga och kan ha överblick. Alla dessa förutsättningar för ettsamhällsengagemang motverkas när näringslivet globaliseras, ägandetflyttar långt bort från dem som berörs av verksamheten och strukturernablir otydliga och anonyma. Självtillit är ett grundbegrepp för den grönainternationella rörelsen - självtillit innebär ett stort mått av oberoende avmaktcentra. ser vi en utveckling som leder bort från självtillit,ansvarstagande och delaktighet. Vi har alltmer fått ett näringsliv som inteär socialt hållbart.Meningen med näringslivetVi lever i som rymmer unika möjligheter lika väl som stora hot. Åena sidan centralisering, arbetslöshet, fattigdom och miljöproblem. Åandra sidan välfärd, frihet och gröna tekniska lösningar.För att ta tillvara dessa möjligheter och möta hoten behöver samhälletinför växa utifrån en världsbild som är betydligt mindre fokuseradpå materiell konsumtion och mer inriktad på kulturell utveckling, självtillitoch livskvalitet. Politikens roll inom näringslivet är framförallt att skapalagar och regler som underlättar mångfald och förändring somgränser sätts för marknadens utrymme ur sociala och miljömässiga aspekter.Genom ett väl fungerande näringsliv skall människorna i samhället gestillgång till mat, kläder och andra varor och tjänster av hög kvalitet.Produktion och konsumtion skall organiseras på ett uthålligt sätt i samklangmed natur och människor - näringslivet skall vara både ekologiskt ochsocialt hållbart.För att detta skall vara möjligt måste samhället och våra gemensammaregelverk utformas så att stort utrymme lämnas för människors kreativitetoch skaparvilja. Människors delaktighet och närhet till beslutsfattandet måstedärför stärkas. Fantasi, flexibilitet och mångfald måste uppmuntras - idagser vi istället hur en, ofta konservativ, kapitalistisk planekonomi är på vägattväxa fram där allt mer av handeln sker inom bolagens intressesfärer, godaidéer köps in och läggs ner, nya energistrukturer motverkas och gamlamönster konserveras. I utvecklas företag och teknik iett samspel mellan globala nätverk och lokala närsamhällen. De ekonomiskastyrmedlen utformas så att det som är hållbart långsiktigt också blir lönsamtkortsiktigt. Vi ser ekonomiska styrmedel, som bygger på att varjeverksamhet får betala sina egna kostnader (inkl miljökostnader och socialakostnader), som det allra viktigaste medlet för att nå ett hållbart samhälle.Den marknadsekonomi som utvecklats är inte värd namnet eftersom deexterna kostnaderna för en verksamhet i allt större utsträckning betalas av detoffentliga. Vinsterna privatiseras, kostnaderna socialiseras.NäringslivsstrukturDet är oerhört viktigt att får ett näringsliv som i störreutsträckning kan förnya och förändra sig. Nya företag måste kunna finnaen jordmån att växa i och de som redan finns måste kunna utvecklasgenom nya idéer och projekt. Innovatörer och uppfinnare behöver fåbetydligt bättre utvecklingsmöjligheter. Någon måste också vara bereddatt ta risker! Delvis handlar detta om att det både inom finansvärlden,politiken och industrin krävs ändrade attityder. Men vi kan ocksåunderlätta en förnyelse genom att förbättra regelverk och organisation.Genom att skapa en ny form av riskkapitalfonder med fördelaktigaskattevillkor kan vi t.ex. se till att privat riskvilligt kapital i störreutsträckning finns att tillgå. Det är också viktigt att lagar och skattereglerutformas så att det inom företagen finns goda möjligheter att bygga uppett eget kapital. krävs ocksåinvesteringsbidrag för t.ex. hållbara energislag som ett sätt att balanseraden konkurrensfördel som icke hållbara system har getts p.g.a. att externakostnader överförts från näringslivet till staten.Vi förespråkar ett differentierat ägande bestående av såväl privata,kooperativa, kommunala som statliga företag. Offentligt styrda företag kan ivissa fall vara både nödvändiga och önskvärda; inte minst när det gällernaturliga monopol, grundläggande infrastruktur och i vissa fall också för attupprätthålla konkurrens. Det är också viktigt att konstatera att en välfungerande gemensam sektor starkt bidrar till goda förutsättningar förnäringslivet - en bra barnomsorg, en bra skola, god sjukvård och tryggäldrevård skapar harmoni och effektivitet i sin bästa mening i samhället,vilket näringslivet är mycket betjänt av. Därför är det naturligt att en rimligbeskattning av företag sker. En uthållig utveckling inom näringslivet kräverstora samhällsinsatser för att bygga ut järnvägs- och sjöfartsförbindelser.Vägtransporter kommer att bli dyrare vilket gör att mermiljövänliga transportalternativ måste finnas att tillgå. Fortsatta satsningarför att få goda datorkommunikationer över hela landet är också nödvändigt.Det är, av sårbarhets- och självtillitsskäl, av stor vikt att viktiganaturtillgångar inte säljs ut till starka ägargrupper som inte har någonförankring i den berörda samhällsstrukturen.Utbildning är en avgörande faktor för förnyelse och förändring.Lärlingssystem och yrkesskolor är två viktiga inslag för att bättre ta till varaungdomars skaparkraft och förmåga och i större utsträckning än idagintegrera företagens och samhällets utbildningsbehov.Miljöpartiet vill stimulera en satsning på vidareförädling av råvaror iglesbygd, särskilt inom trävaru- och livsmedelssektorerna. Vi vill ocksåförbättra möjligheterna att förlägga tjänsteföretag i glesbygden. En väg föratt underlätta en sådan utveckling skulle bl a kunna vara att införa enenhetstaxa på telenätet i hela landet på samma sätt som vi har ett gemensamtporto för att skicka brev över hela - vi föreslår att detta utreds.Mycket talar för att kvinnor kan leda utvecklingen mot en starkare ochstabilare näringslivsutveckling i glesbygden. Sannolikt är en ökad satsningför att stärka kvinnors företagande i lands- och glesbygd en förutsättning föratt återskapa en livskraftig utveckling i dessa regioner. Att öka självtillitenoch företagandet i de regioner som erhåller regionalpolitiska stöd börvara ett viktigt inslag i den förda politiken. Ett sätt att uppnå detta är attvinsterna från det som produceras i större utsträckning återbördas till deområden de kommer ifrån.Kraven på flexibilitet inom näringslivet kommer att öka, oavsett vad vianser om detta. Dessa krav måste mötas på ett sätt som gör att människor intetvingas till en sämre social situation där utrymmet för tid med barn, umgängemed vänner och delaktighet i närsamhället och de nödvändiga socialanätverken minskar. Genom att sänka normalarbetstiden till i första hand 35timmar kan emellertid en ökad flexibilitet accepteras. (Numrering enligt propositionens rubriker)3.1 AllmäntRegeringen hävdar att näringspolitikens främsta uppgift är att medverkatill en halvering av den öppna arbetslösheten till . Till följdav beslut i anledning av sysselsättningspropositionendisponerar regeringen för nya, offensiva insatser förtillväxt, förnyelse och småföretagsutveckling. stöder i storutsträckning dessa satsningar men vill här poängtera att sysselsättningen iden svenska industrisektorn stadigt minskat . Vi ser dettasom en lika naturlig utveckling som att jordbrukssektorn en gång minskatvad gäller sysselsättning. Det hävdas, likt ett mantra, att det nya IT-samhället kommer att ge många nya arbetstillfällen. Vi menar att detta ären myt. Det hävdas också att tjänstesektorn är den växande sektorn - ettpåstående vi delar - men driver regeringen en politik sommedför att de stora tjänstesektorerna inom såväl kommuner somlandsting tvingas avveckla arbetstillfällen. menar attpotentialen för ökande sysselsättning finns inom sektorn gröna jobb ochi de traditionellt mjuka sektorerna dvs. inom vård, omsorg ochutbildning.Även värderar tillkomsten av nya arbetstillfällen men vi inseratt den totala mängden lönearbete inte kommer att öka nämnvärt de närmasteåren om inte så väl en grön skatteväxling som en arbetstidsförkortning införs.Vi är medvetna om att mängden lönearbete totalt kommer att minskabetydligt och att tillväxtkurvor ochkurvor för mängden arbetstillfällen inte längre följer varandra. Ett tydligttecken är att såväl industriinvesteringar som arbetslöshet under de två senasteåren aldrig varit högre. Många av dagens investeringar leder tillrationaliseringar och färre jobb. Många investeringar leder alltså direkt tillökad arbetslöshet. Detta är inget att sörja över. Lönearbete är inte någotsjälvändamål!En anpassning av den lagstadgade arbetstiden till verkligheten är därförbåde önskvärd och nödvändig - det är bara på så sätt som marknaden får taett större ansvar. Det går inte i längden att vinsterna i näringslivetprivatiseras, medan kostnaderna för arbetslöshet som beror på arbetstidenslängd socialiseras genom att bekostas av den offentliga sektorn.3.1.1 På väg till kretsloppssamhälletEn hållbar utveckling kräver nya livsstilar. Det behövs en ny skattepolitiksom gynnar en hållbar utveckling, det krävs lagstiftning och rådgivning.Detta redovisas i en rad andra motioner från . Företagensverksamhet måste anpassas till kretsloppssamhället. De produkter somframställs skall kunna hanteras utan fara för miljö och hälsa under helasin livscykel, från utvinning av naturresurser via tillverkning ochanvändning till uttjänt produkt. Råvarorna skall i ökande omfattningbestå av material som återvunnits - naturresurser skall inte utvinnas ihögre omfattning än de återskapas.Ett kretsloppssamhälle innefattar att verksamheten inte ger några utsläppeller restprodukter som är skadliga för miljö och hälsa. Utsläpp av avfall tillnaturen, direkt eller i tillverkade produkter, får bara ske i sådana kemiskaformer som naturen kan hantera och inte i högre doser eller koncentrationerän vad naturen hinner hantera.Ett kretsloppssamhälle innefattar också att energin tillställs samhället frånförnybara källor och används mycket effektivt.3.1.3 Lokalt ägande av företagen gynnar stabilitetenMiljöpartiet eftersträvar ett differentierat, spritt och decentraliseratägande bestående av såväl privata, kooperativa, kommunala som statligaföretag.Offentligt styrda företag ger av flera skäl ett väsentligt bidrag tillnäringslivet. Det gäller bl.a. i sammanhang där det finns naturliga monopolsom t.ex. va-nätet och Posten och för att ha demokratisk kontroll över viktiganaturtillgångar. Men även i andra sammanhang kan det vara värdefullt medett statligt ägande där konkurrens annars riskerar utebli.Genom den generella ekonomiska politiken vill vi stimulera de småföretagen i enskild och kooperativ ägo. Dels ger ett spritt ägande i ettdecentraliserat näringsliv de bästa förutsättningarna för en demokratisksamhällsutveckling, dels är det de små företagen som både bör bli fler ochstärkas för att arbete och försörjning skall tryggas.Vad gäller de stora koncernerna har ägandet i stor utsträckning blivitinternationellt även om makten över företagen i stor utsträckning ligger kvari det gamla hemlandet. Steget från transnationella företag till multinationellablir dock allt vanligare. I sådana företag finns det inte längre någon som helstsolidaritet med något "hemland". Den typen av företag tenderar att flyttaproduktionen till områden där arbetskraftskostnaden är lägst och där skatter,miljökrav och arbetslagstiftning också ger låga kostnader.Miljöpartiet anser att åtgärder som verkar för att ägandet hålls inom landet,regionen eller orten skapar ett engagemang som går längre änvinstmaximeringen och därför är av stabiliserande och sysselsättnings-skapande art. Därmed blir den enskildes ägande också av större materielltvärde än exempelvis ett anonymt ägande i ABB eller Pacificfonden även omavkastningen inte blir riktigt lika stor.3.1.4 SkatteväxlingMindre skatt på arbete och mer på energi, råvaror och produktion är enabsolut nödvändighet när volymen mänskligt arbete minskar i en världsom trots detta producerar allt mer. Om det inte sker en skatteväxlingkommer de globala ekonomiska systemen att förr eller senare krascha.Dessutom kommer de ekologiska systemen att krascha,vilket naturligtvis är än allvarligare. Vi hänvisar här till Miljöpartietssärskilda motion om skatter och skatteväxling.3.1.5 Kortare arbetstidSom framgår av inledningen anser att vi måste finna nyasystem för att bättre fördela välfärd och arbetstillfällen. Ett av många sättär att förkorta den normala arbetstiden. Vi hänvisar till Miljöpartietssärskilda motion om kortare arbetstid.3.1.6 Avgift på spekulationstransaktioner90 % av alla pengar som rör sig över gränserna har inte med handel attgöra. Pengar, vars syfte har varit att förenkla handel, har förvandlats vara i sig. Den gamla formen av valutareglering var både byråkratiskoch stelbent. Avvecklingen av regleringen ersattes inte av andraspelregler, vilket visat sig vara förödande. Genom att införa envalutaavgift kommer trögheten att öka och ett mer robust samhälle attkunna växa fram. bör ta initiativ på det internationella planet föratt valutaavgifter skall införas.3.1.6 Lärlingssystem och yrkesskolorAtt ta vara på unga människors kunskaper, skaparförmåga ochmiljöintresse är en av de bästa investeringarna som kan göras i ettsamhälle. Tiotusentals ungdomar med förväntningar på meningsfullaarbeten i god miljö måste få sin chans att ta vara på och utvecklakunskaper och skaparförmåga. De företag som kan och vill ge ungdomarpraktisk yrkeskunskap och erfarenhet varvat med yrkesskolearbetet börfå bättre förutsättningar för detta. En form av bonussystem kunde prövasdär företag som mottagit yrkespraktikanter senare kan få reduktion iarbetsgivaravgifterna vid nyanställning av de unga. Ett nyttlärlingssystem bör utvecklas och provas i samarbete med företagarnasorganisationer. Erfarenheter från flera europeiska länder torde kunnatjäna till ledning.3.1.7 Nya processinriktade metoder för att skapa nya jobbSverige har varit världens mest genomorganiserade land. Antaletfrivilligorganisationer och folkrörelser har varit mycket stort och byggtpå idealitet och ett stort socialt kapital. Vi kan alla notera attengagemanget är starkt vikande. De formella strukturerna vittrarbort. Vitaliteten och ansvarstagandet försvinner sakta men säkert. Dettaär särskilt tydligt inom partipolitiken, där allt färre engagerar sig.Resultatet blir ett passiviserat samhälle, där bl.a. planer för nyaarbetstillfällen konstrueras av tjänstemän som inte har någon egennyttaav utvecklingsarbetet. Människor förväntar sig dessutom atttjänstemännen, myndigheten, kommunen, staten också skall verkställaplanerna så att de nya arbetstillfällena kommer till. Det är viktigt attobservera denna tendens och ändra på förutsättningarna förutvecklingsarbetet på lokal nivå. Den offentliga lokaliseringspolitikenoch näringspolitiken måste utvecklas i nya processorienterade banor, sominnebär mindre av färdiga planer och idéer och mer av att peka påmöjligheter och hinder - att ge människorna instrument att självautveckla försörjningsmöjligheter. Till skillnad från tidigare måste manundvika att utforma mål i detalj, då detta kan passivisera mer änentusiasmera. En processorienterad utveckling tar tid men blir alltidförankrad, skapar engagemang.Miljöpartiet vill avsätta särskilda resurser för metodutveckling i nämndariktning. En försöksverksamhet i några av arbetslöshet hårt ansattakommuner bör kunna ge värdefulla erfarenheter för ett mer allomfattandeinförande.3.1.8 Företagsbeskattning till kommunerI och i är bolagsskatten i storleksordningen 40 %medan den i är . I flera europeiska länder finns kommunalföretagsskatt. Den låga företagsbeskattningen i är delvis ettresultat av att den kommunala företagsbeskattningen upphörde . Helt tydligt är också att kommunerna inte har sammaförutsättningar som tidigare att ombesörja vård och välfärd vare sig förunga, gamla, sjuka eller arbetslösa. Eftersom företagen är beroende avsåväl kommunala infrastrukturer, t.ex. gator och vägar, som andrakommunala verksamheter kan det vara rimligt att återinföra kommunalbolagsskatt. En utredning bör klarlägga för- och nackdelar med detta.3.1.9 Ökat ansvar för företagsägare, bolagsstyrelser och revisorerEtt av de största problemen i det anonymiserade samhället är bristen påansvarstagande. Därför vill att stora aktieägare skall kännaett bredare ansvar för hur de insatta pengarna används och hur företagetsköts. Ett större ägarintresse skulle medföra större krav på denverkställande företagsledningen när det gäller att inte bryta motmiljölagar, vapenexportlagar etc. En utredning bör söka en lösning påhur ansvaret för investerare kan öka.Företagsägare har alltså ofta ingen annan relation till sitt företagsägande änatt aktivt eller passivt bedöma om vinsten är tillräckligt stor. En minoritet avföretagsägare kontrollerar emellertid företagens verksamhet, sätter ramar förutvecklingen och lämnar direktiv för deras skötsel. Sådana företagsägare,som har möjlighet att direkt (som styrelseledamöter) eller indirekt utövasådant inflytande måste också kunna ställas till ansvar för sina direktiv ellerorder. Den nuvarande lagstiftningen lägger det huvudsakliga ansvaret påstyrelsen och den verkställande ledningen. anser att lagarna börjusteras så att ägandet förenas med ett verksamhetsansvar. För Miljöpartietinnebär detta att företagsägandet inte enbart får styras av vinstmaximeringutan ägandet måste förenas med ett ansvar för produktionen och att den drivsunder acceptabla miljömässiga och sociala villkor.Det finns alltför många exempel på att bolagsstyrelser ochföretagsledningar smiter ifrån sitt ansvar. kräver de ändringar avaktiebolagslagen och dess tillämpningar som behövs för att bättre skyddaanställda, leverantörer, kunder, långivare, samhället, miljön och framtidenmot vårdslösa, hänsynslösa och samvetslösa avarter av företagande.Konkurslagstiftningen måste skärpas. Företagens redovisningsregler måsteförändras så att verksamhetens och produkters miljöpåverkan kommer medoch tydliggörs tillsammans med den ekonomiska redovisningen.Ansvarsreglerna måste ändras på motsvarande sätt och göras skarpare ochtydligare. Styrelseledamöter, företagsledningar, småföretagare och revisorerbör ha en rimlig utbildning i dessa redovisnings- och ansvarsregler och derasinnebörd. Revisorerna ska ges ökat ansvar för att kontrollera och rapporteraom hur dessa regler följs.3.2 AnslagA 1. : FörvaltningskostnaderStatens närings- och energipolitik skall naturligtvis främja "hållbarutveckling" och global solidaritet. Det betyder i praktiken att skaminska sin användning av icke förnybara råvaror inklusiveenergiråvarorna fossila bränslen och uran. Styrmedlet för att detta skallske bör i första hand vara prismekanismen, nämligen att de knapparesurserna fördyras genom beskattning. Därigenom blir de förnybararesurserna mer efterfrågade som kraven på effektivresursanvändning och recirkulation ökar. Det finns praktiskt tagetingenting i budgetförslag som antyder att manvill nå en hållbar utveckling.Det är ytterst bekymmersamt att detta stora verk - - inte har sommålsättning att arbeta i Agenda 21:s anda. En målsättning som diskuteras ialla landets kommuner i relation till kommunpolitiken. Det gör att vi befararatt en stor del av de anslag som beviljas av till företag och inomenergisektorn inte kommer att användas på ett sätt som gagnar ettkretsloppssamhälle med resurshushållning och global solidaritet som mål.Ett undantag har vi dock noterat. Vissa program för framtagande avenergisnål teknik inom har varit framgångsrikt, men de har tyvärrinte följts upp i form av tillräckligt breda informationskampanjer och krav påenergideklarationer.I avsaknad av en klar ekologisk inriktning hos såväl myndigheter somdepartement kommer många av de forsknings- och utvecklingsprojekt och deföretagsetableringar som erhåller stöd att stå i motsättning till kraven på enhållbar utveckling. Av detta skäl ser vi ingen anledning att på någon punktöka de föreslagna anslagen förutom till förnyelsebar energi ochmaringeologi. Våra krav på ökade energi-, råvaru- och miljöskatter framförsi andra motioner.NUTEK:s förvaltningskostnader minskas med . Avdel-ningen för effektiv energianvändning skall ej drabbas av denna nedskärning.A 2. SmåföretagsutvecklingDe som reducerats under A1 läggs in på anslagen A 2respektive A 3 med respektive 11 miljoner kronor.A 2.1 Radikalt förenklade regler och minskade skatter för nystartareFör att kunna starta, bygga upp, driva, miljöanpassa och på andra sättutveckla företag behövs i första hand ett brinnande intresse från dem somvill starta. Alltför många exempel visar emellertid att företagsstarten ärförenad med så knappa inkomster eller så ojämnt fördelade inkomster inte ens klarar att betala den kalkylmässigt beräknadepreliminärskatten. På samma sätt uppstår problem med momsredovisningoch momsinbetalning. Det tar att bygga upp ett litet, oftatjänsteinriktat, enmansföretag. är villkoren så bistra attmånga avstår från att ens försöka. Den ekonomiska otryggheten gör varken kan eller vågar.Korrespondens med myndigheter, deklarationer, tillståndsgivningar ochandra administrativa åtgärder enligt det svenska regelsystemet upplevs avmånga nystartare som en oöverstiglig barriär. En del av dem bryr sig inte ochdet leder ofta fel.