mot · GK02A807 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetet med att sanera statens finanser är mycket mödosamtmen är nu på god väg att nå resultat. De femåriga räntornahar under minskat med drygt 4procentenheter. Den svenska kronan har stärkts mot deövriga europeiska valutorna med drygt 18 %.Budgetunderskottet sjunker vilket minskar statens egetlånebehov. Detta ger mycket viktiga signaler för ökadtrovärdighet från omvärlden för svensk ekonomi.Såväl stora som små företag, oavsett om de finns i privat eller offentligregi, är mycket beroende av räntenivåerna. För att få fart på företagandet ochför att öka investeringarna måste räntorna sänkas ytterligare.De privata hushållens möjligheter till konsumtion och investeringar harförändrats dramatiskt . Dels har värdet av ränteavdragreducerats efter skattereformens genomförande, dels har minskningen avinflationen påverkat nominella nivån på krediterna. Sammantaget innebärdetta att realräntekostnaden för privat konsumtion har förändrats dramatisktunder en dryg tioårsperiod.Detta har ändrat hushållens konsumtionsvanor mycket påtagligt. I ställetför att ha stora krediter går hushållen över till ett allt högre sparande.Hela denna förändringsprocess är i grunden riktig och har varit helt nöd-vändig för att komma till rätta med svensk ekonomi. Denna sanering harinneburit stora ansträngningar av alla inblandade såväl i offentlig sektor,företagsvärlden som av de enskilda människorna. krävs nya insatser föratt åstadkomma en ökad efterfrågan igen, eftersom vi vet att en minskadefterfrågan leder till ökad arbetslöshet.Kvinnors arbetslöshetFrån har kvinnors arbetslöshet ökat. Den är nuhögre än männens. Enligt utredningen går inte kvinnor över till hemarbete när de blirarbetslösa som de gjort i tidigare lågkonjunkturer. Nuregistrerar de sig som arbetslösa och kräver insatser frånarbetsförmedlingen för att få ett nytt arbete.Enligt samma utredning kommer inte kvinnorna i fråga för "dyrare"arbetsmarknadsinsatser i samma utsträckning som männen. Kvinnor får oftaerbjudanden om att "kallas vid behov"- arbeten, de får kortare arbetsmark-nadsutbildningar och deltar inte lika ofta som män i projektanställningar.Denna snedvridna fördelning av arbetsmarknadsinsatser måste rättas till.Kommuner och landsting tvingas av ekonomiska skäl att säga upppersonal, som de i verkligheten behöver. De har ej heller råd att nyrekrytera.Samtidigt vet vi att den offentliga sektorn kommer att vara kvinnorsviktigaste arbetsgivare . Vi vet också att kvinnors arbete medvård, utbildning och omsorg är områden som behöver förstärkas, eftersomde i sig är grundläggande samhällsfunktioner. Det finns också mångakvinnor med god utbildning och erfarenhet inom vård- och omsorgssektorn,som behöver tas tillvara.Därför krävs extra riktade arbetsmarknadsinsatser för att förstärka kvinnor-nas situation inom denna sektorn i likhet med de insatser som gjorts för attstimulera byggandet på arbetsmarknaden. Dessa skall vara av minst sammaomfattning, som de som i huvudsak riktats till männen som t.ex. i ROT-programmet.FriårEtt intressant förslag till förändring, som visar på ökadflexibilitet, återfinns i debatten om ett s k friår, det vill sägaatt man har rätt att använda sin a-kassa utan har blivit uppsagd från sitt arbete. Arbetsgivare ocharbetstagare måste kunna komma överens om enuppläggning som ger båda parter ökade möjligheter tillutveckling. För oss är det viktigt att möjliggöra för kvinnoratt skaffa sig ökad kompetens. Med nuvarande bestämmelserär detta näst intill omöjligt om man vill studera samtidigtsom man förvärvsarbetar och har ansvar för familj. I dagenskärva situation med hög arbetslöshet vill man inte säga uppsig eller ta tjänstledighet för att studera eftersom man äralltför rädd om sitt arbete.Det kan även finns andra givande sätt att använda ett s k friår på. Man kanundersöka möjligheten att starta eget företag men ändå ha kvar anställningensom skyddsnät. Det kan också vara värdefullt att få mer tid med sina barn,inte bara små barn utan också när de är i tonåren och behöver mer vuxenstöd.I har möjlighet till friår redan funnits. Den danska modellenbehöver studeras tillsammans med andra förslag till ökad flexibilitet påarbetsmarknaden. Vi anser att olika förslag, även förslag om friår, nu förut-sättningslöst måste prövas och utvärderas i kampen mot den höga arbetslös-heten.Förutsättningarna för nyföretagande skulle kunna förbättras ytterligare.Alla anställda borde få möjlighet till tjänstledighet för nyföretagande, samtekonomiskt stöd i form av t ex a-kassa . Detta skulle också geutrymme för nyanställningar på lediga platser. Det bör kunna ske både påhel- och deltid.Förkortad och flexibelarbetstidKvinnor arbetar i hög utsträckning deltid. rör det sig omca . Somliga har av bl a familjeskäl valt att endast hadeltidsarbete men många har ofrivillig deltid och är därmeddeltidsarbetslösa. Det innebär att de har svårt att försörja sigpå sin lön. En del är också beroende av socialbidrag.På flera ställen i landet, t ex i kommuns hemtjänst, har man påförsök låtit personalen arbeta med heltidslön. Dettaförsök har visserligen kostat kommunen en del pengar men erfarenheterna ärändå goda. Antalet sjukskrivningsdagar har minskat, välbefinnandet har ökatoch bidragsberoendet har gått ner. Deltidsarbetslösheten har minskat i storutsträckning. Det försök som genomfördes i , med förkortning tillsjutimmarsdag, gav även det förvånansvärt gott resultat. Man kan genomlokala överenskommelser mellan arbetsgivare och anställda utforma lös-ningar anpassade efter det enskilda företaget och dess medarbetare. I Växjökommun har de anställda inom kommunen fått välja mellan förkortad arbets-tid och löneökningar, vilket lett till ökad flexibilitet men också nyanställ-ningar.Allt fler delar vår uppfattning om fördelarna med förkortad arbetstid.Skälen är flera. Andra mer eller mindre mätbara positivaeffekter uppnås såsom mer tid för barnen, familjen och fritiden samt lägrekostnader för barnomsorg. Mer tid för äldre anhöriga kan heltavgöra vilken typ av omsorg de kan välja. Bättre hälsa genom färre arbets-och förslitningsskador uppnås också. Listan kan göras längre. Bland detviktigaste är att jämställdheten förbättras. Kvinnor och män kan konkurrerapå lika villkor på arbetsmarknaden och män kan få bättre möjligheter attengagera sig i familjens vardag. Arbetet med mera flexibel och förkortadarbetstid måste fortsätta och påskyndas. Målet är att alla ska få en normal-arbetstid på vilket i sin tur ger utrymme för en arbetsdagpå sex timmar.ÖvertidI Arbetstidskommitténs betänkande föreslås av majoriteten ikommittén att övertidsuttaget ska sänkas perår istället för dagens . Detta skall ses somett viktigt steg mot att generellt sänka arbetstiden. Vi anseratt övertidsuttaget ska begränsas till 100 timmar.Antalet övertidstimmar som tas ut av redan anställda är stort. Det uppgårtill av antalet arbetade timmar. Om dessa timmar till en del iställetkunde ersättas med nyans-tällningar skulle tiotusentals nya arbeten tillkom-ma. Arbetstiden bör dessutom kunna förläggas mer flexibelt. Vi vill att denenskilde ska ha rätt att få prövat längd och förläggning på sin arbetstid.Dessa förslag tillsammans med förändrade regler inom arbetsrätten skulle gekvinnorna en något bättre situation på arbetsmarknaden än idag.Lika lön ocharbetsvärderingLönediskrimineringen drabbar kvinnor inom allayrkesgrupper. Den är dock tydligast inom dekvinnodominerade yrkesområdena. Barnmorskedomen iArbetsdomstolen har på nytt satt löneskillnaderna mellankönen i fokus. Än en gång har vi fått svart på vitt hur deyrkesgrupper där kvinnor dominerar värderas lägre än deområden där män dominerar.Vi kräver lika lön för likvärdigt arbeteI har vi en starkt segregerad arbetsmarknad. Det leder till storalöneskillnader. När det ovan nämnda fallet skulle avgöras i Arbetsdomstolenoch man skulle ta ställning till om sjuksköterskornas arbete var lika mycketvärt som sjukhusteknikernas, visade det sig att det är lång väg kvar för attuppnå lika lön för likvärdigt arbete.Arbetsvärdering som metod godkändes, men ansågs inte tillräckligtutvecklad för attavgöra domen. Arbetsvärderingen ska vara könsneutral, omfatta bådeprestationer och krav samt utformas tillsammans med de anställda påarbetsplatsen.Det krävs också en ökad öppenhet inom företag och branscher beträffandelönesättningen. Först med en öppen löneredovisning med lönestatestik somvisar skillnaderna mellan mans- och kvinnolöner kan problem och orättvisorangripas med kraft.Det gäller också att sätta hårdare press på avtalsslutande parter. Det ärderas ansvar att se över både metoder och principer inför kommande löneför-handlingar för att löneskillnaderna ska kunna elimineras.ArbetsdomstolenVi vet att kvinnor och män beskriver verkligheten på olikasätt och tolkar information olika. Därför är det nödvändigt attbåda könen finns representerade i olika instanser som har attavgöra frågor om jämställdhet på arbetsmarknaden.Sammansättningen av domare i Arbetsdomstolen har varitsned utifrån könsaspekten. I fallet med barnmorskangentemot sjukhusteknikern var det två kvinnliga domare avsju. En jämn könsfördelning måste eftersträvasArbetsdomstolen.FöretagandeArbetslösheten är oacceptabel. För att den ska minska fåringen möda sparas och inga goda idéer lämnas oprövade. Förförsta gången är kvinnors arbetslöshet nu större än männens.Det krävs många olika insatser för att komma till rätta medproblemen. Många arbetsplatser måste skapas i nya företag.Vårt mål är att hälften av alla företag ska drivas av kvinnor.Företagandet i är extremt lågt. av arbetskraften äregna företagare jämfört med genomsnitt på . Oförmå-gan att anpassa samhällets insatser till kvinnors och mäns olika behov harinneburit att nyföretagandet bland kvinnor i är mycket lågt. Av deföretag som startas ägs av kvinnor. För att minska arbets-lösheten krävs att kvinnor får lika goda förutsättningar att starta och drivaföretag som män.De stödsystem som finns har framför allt utvecklats inom regionalpoliti-ken. Fyrpartiregeringen med i spetsen satsade stort påkvinnors företagande. Pengar anslogs bl a till kvinnliga affärsrådgivare, tillkvinnliga resurscentrum och till kvinnolån. Särskilda medel anslogs även tillforskning om kvinnors företagande. De olika insatserna har bl.a. resulterat iatt de kvinnliga företagarna synliggjorts och kvinnolånen har lett till att ca3 000 företagare fått hjälp.ResurscentrumIdag finns i samtliga län någon form av resurscentrum, båderegionala och lokala, som på olika sätt arbetar för att tatillvara kvinnors resurser. Det finns ocksåjämställdhetsexperter i varje län och dessutom ett antalkommunala kvinnliga affärsrådgivare. De mål och riktlinjersom gavs för resurscentrumens arbete var att använda ettunderifrånperspektiv, att utgå från kvinnors behov och attarbeta processinriktat. Resurscentrum har funnits en kort tidoch det finns ett stort behov både på det nationella, regionalaoch lokala planet av nationella stödinsatser för att fullföljadet påbörjade arbetet.Därför anser vi att det nationella resurscentrumet ska vara en egenmyndighet med ett eget budgetansvar. De regionala resurscentrumen ska viaregleringsbrev till länsstyrelserna garanteras ekonomiska förutsättningar föratt utföra ett konstruktivt arbete.Kvinnliga affärsrådgivareTjänstesektorn kommer att växa. Den kan ge många nyaarbetstillfällen i kommunerna när den offentliga sektornförändras. Bland gruppen offentliganställda har många valtatt ta steget ut till egen verksamhet. Detta har ofta skett ikooperativ form och gällt både barn-, handikapp- ochäldreomsorg. En bättre beredskap för detta borde finnas. Detkrävs rådgivning till dem som står i begrepp att starta eget.Kvinnliga affärsrådgivare finns i många kommuner. De utgörett viktigt komplement till de regionala resurscentrumen. Viföreslår därför kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun.Kooperativa företagDen kooperativa formen av företagande tilltalar kvinnor. Dethar visat sig att det oftare är lättare för en liten gruppmänniskor att övervinna den s.k. entreprenörströskeln ochbilda ett kooperativt företag än det är för en enskild personatt bli företagare. De små kooperativa företagen harexpanderat , men det krävs bättrekunskap hos rådgivare kring den kooperativaföretagsformen. Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och om sysselsättnings-propositionen kommer att ha stor betydelse för de små företagen. I proposi-tionen föreslås ett program för småföretagarutveckling, förnyelse och till-växt. I programmet ingår att se över reglerna för anlitande av tjänster och attanalysera vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för samhällsekono-min. Vi anser att eventuella regeländringar även måste omfatta kooperativaföretag.FinansieringFör alla företag är finansieringen en mycket viktig fråga.Länge har kvinnor efterfrågat banker och finansieringsinstitutmed ett öppnare förhållningssätt till kvinnligt företagande.Att låna ut pengar till kvinnor är ofta säkert, andelenkonkurser är låg. Det behövs ett kvinnoperspektiv som visarvägen till ett helhetstänkande, där det småskaliga projektetkan uppfattas som en styrka och inte ett hinder. finnskvinnobanker världen över. Som ett komplement ochalternativ till nuvarande banker kan det behövas en särskildkvinnobank. måste fortsätta att utveckla ett sådantalternativ.Även andra former av stöd krävs till kvinnligt företagande, t.ex. företags-garantier.Vi tror att den kooperativa formen av företagande tilltalar kvinnor. Det harvisat sig att det oftare är lättare för en liten grupp människor att övervinnaden s.k. entreprenörströskeln och bilda ett kooperativt företag än det är för enenskild person att bli företa-gare. De små kooperativa företagen harexpanderat . Det krävs bättre kunskap hos rådgivarekring den kooperativa företagsformen. Vi vill betona vikten av förslaget om att staten går in och garanterarmindre företags kreditvärdighet under en känslig utvecklingsperiod, även omförslaget är under utredning. Uppdraget till landshövdingarna att samordnade regionala åtgärderna för att motverka en fortsatt hög arbetslöshet blandkvinnor måste bl.a. resultera i att halva småföretagarstödet riktas till kvinn-liga företagare.Utbildning för företagandeFör att kvinnorna ska kunna bli framgångsrika företagarekrävs speciella utbildnings-insatser, både vid nystart och tillkvinnor med växande företag. Utbildningen kan t.ex.innehålla mentorprogram där erfarna och etableradeföretagare kan tjäna som förebilder och rådgivare.Tillsammans med studieförbunden kan också särskildaprogram tas fram för att stärka kvinnor som vill bli egnaföretagare. Utbyggnad av ett antal utbildningsinsatser ilandet, som specialiserar sig på kvinnligt företagande, krävsför att tillgodose behoven. Därför föreslås att hälften av de100 000 platserna i det nya utbildningsprogrammet går tillkvinnor.ForskningKunskapen kring kvinnors företagande måste öka genomsystematisk forskning för att vi bättre ska förstå drivkraftentill att kvinnor startar företag. För att se skillnaderna mellankvinnors och mäns sätt att driva företag krävs även enkönsuppdelad statistik kring företagandet. Mer forskning ärav yttersta vikt för att kunna förstå vilka faktorer som gynnarframväxten av ett stort antal enterprenörer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av arbetsmarknadsåtgärderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktade arbetsmarknadsinsatser för kvinnor inom kommuner ochlandsting,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. friår och möjlighet till tjänstledighet med ekonomiskt stödunder ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förkortad och flexibel arbetstid,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av övertidsuttaget,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika lön för lika och likvärdigt arbete,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av domare i Arbetsdomstolen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om egen myndighet för det nationella resurscentrumet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska förutsättningar för regionala resurscentrum,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun ,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hälften av småföretagarstödet bör gå till kvinnorsföretagande,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av reglerna för anlitande av tjänster,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av alternativa banker och finansiering,114. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till tjänstledighet för nyföretagande,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om företagsgarantier,116. att som sin mening ger regeringen till känna vad so imotionen anförts om att hälften av de 100 000 platserna i det nyautbildningsprogrammet bör gå till kvinnor,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning kring kvinnligt företagande.