ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02K26 · 1996-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:133 Några frågor om rättsprövning m.m. är otvivelaktigt ett rättssamhälle men det betyder inteatt allt är perfekt. Om vi ska förbli ett rättssamhälle måste viständigt och fortlöpande avhjälpa brister och göraförbättringar.Självklar rättsprövningSverige införde efter viss kritik från en s.k.rättsprövningsmöjlighet om än provisoriskt. Detta öppnadeen möjlighet till domstolsprövning av främstförvaltningsbeslut som tidigare endast kunnat överprövas iadministrativ ordning. Ett steg i rätt riktning är nu attregeringen föreslår en permanentning av rättsskyddslagen.Europeisk harmoniseringMen regeringsförslaget är otillräckligt eftersomrättsprövningslagen kommer att innehålla en otillbörligbegränsning. Målet måste ju vara att uppnå en harmoniseringmed den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ochdärmed rättspraxis. Då krävs atträttsprövningslagen knyter an till konventionens uttryck"civila rättigheter och skyldigheter" (civil rights andobligations) och inte hänvisar endast till vår nationellagrundlag. Eftersom efter många års dröjsmål äntligeninkorporerat i svensk rätt är det ologisktatt regeringen nu avvisar rättsprövningslagens anknytning tillkonventionen. Helt obegripligt blir det när regeringen nusamtidigt föreslår (se proposition 1995/96:126) att Sverigevillkorslöst ska erkänna rätt att tolka ochtillämpa konventionen.Viktig fullföljdshänvisningSärskilt klandervärd är regeringens inställning att det intebehövs någon fullföljdshänvisning, som informerar denberörde medborgaren om möjligheten till rättsprövning avdet förvaltningsbeslut som gått honom emot. Engrundläggande förutsättning för ett fungerande rättssamhälleär ju att medborgarna känner till sina rättigheter. Där måstedet finnas en regel om att sådan fullföljdshänvisning skafinnas vid dessa beslut. Detta kan inte vara särskiltbetungande för myndigheterna men är mycket viktigt förmedborgarna.Nödvändig dröjsmålstalanDröjsmålstalan innebär att en medborgare - om hans ellerhennes ärende onödigt uppehålles av en myndighet - kanväcka talan i domstol för att få ett föreläggande motmyndigheten att avgöra ärendet inom bestämd tid. Sådantalemöjlighet finns inte nu i och regeringen vill inteheller införa en sådan. Detta trots att dröjsmålstalan utgöreuropeisk standard och förordas av den aktuellautredningskommittén och flera tunga remissinstanser.Betänklig inställningRegeringsförslaget, med justitieminister somhuvudansvarig, visar en beklaglig inställning tillrättssamhället. är inte bäst på allt inom rättsområdet.Vi bör inte isolera oss rättsligt från det europeiskarättssamhället, där inte minst jämte dessdomstol har ett utomordentligt stort och viktigt inflytande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgat tillämpningsområde för rättsprövning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en regel om fullföljdshänvisning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om generell dröjsmålstalan.
mot · GJ02K28 · 1996-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:133 Några frågor om rättsprövning m.m. är positivt till propositionens inriktning somgår ut på att permanenta rättsprövningsinstitutet. På en punktkan förslagen dock inte godtas. anser att densom kan begära rättsprövning ska underrättas om detta isamband med beslutet. Vi delar inte regeringens uppfattningatt det saknas skäl att införa en regel om fullföljdshänvisningi samband med avgöranden som kan bli föremål förrättsprövning.Rättsprövning innebär att regeringsrätten skall, på ansökan av enskild parti ett sådant förvaltningsärende som rör något förhållande i 8 kap. 2 eller 3 §regeringsformen, pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel.Motiven för införandet av rättsprövningslagen är många och välgrundadeoch konsekvensen anser vi borde vara att denna möjlighet ska kunnautnyttjas av alla. Rättsprövning innebär en förstärkning av den enskildes rättgentemot det allmänna, och det är av särskild vikt att denna möjlighet inteförbehålls några få väl insatta.Att inte införa särskild reglering om fullföljdshänvisning ställer gruppermed välutvecklat kontaktnät hos myndigheterna i en omotiverat gynnadposition. Situationen för invandrare och andra som genom sin bakgrund ärmindre bekanta med myndigheternas regler och praxis måste beaktas. Detbehövs en regel som i samma anda som förvaltningslagens 21 §, där detstadgas att om beslutet går parten emot och kan överklagas skall hanunderrättas om hur han kan överklaga det. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avgöranden som kan bli föremål för rätts-prövning skall vara försedda med besvärshänvisning.
mot · GJ02Kr13 · 1996-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:189 Statlig garanti för anordnande av i Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas attutifrån de i propositionen redovisade förutsättningarnautställa en statlig ekonomisk garanti för genomförande av i år i - det är inte svårt att finna många bra argu-ment för en sådan satsning. Anknytningarna till global uppmärksamhet,turism, ungdom och idrottstävlingar samt allt annat som är knutet till dessastora tävlingar ger positiva associationer.Helt klart är dock en sådan stor satsning som ett olympiskt spel förenatmed stora ekonomiska risker. har också planerat attfrån inleda en kultursatsning som skall kulminera under spelen föratt öka attraktionskraften.Riksrevisionsverket pekar på flera osäkerheter i kommunsframställan. Det budgeterade överskottet på kan enligtRRV istället bli ett underskott på . RRV anseräven att utredningen inte helt har beaktat statliga, kommunala ochlandstingskommunala utgifter. kalkyler förutsätter attprojektet skall vara mervärdesskattebefriat, men anser attprojektet innefattas av mervärdesskattelagens bestämmelser. Verket ifråga-sätter också de marknadsmässiga förutsättningarna för att etablera ett OS-lotteri som uppfyller budgetens mål. Ett så stort lotteri som skall pågå kan dessutom medföra undanträngningseffekter på andra lotterier ochdärmed minska statens inkomster. Huvudman för lotteriet kommer medstörsta sannolikhet att bli det föreslagna nya statliga spelbolaget vilketautomatiskt befriar OS-lotteriet från inkomst- och lotteriskatt. Stockholmskommun tycks ha räknat med detta i sin kalkyl. Staten kommer heller inteenligt utredningen att få något reellt inflytande över projektet.I projektet ingår uppdraget att arrangera Paralympics, . Det kommer att pågå och finns med i de ekonomiskaåtagandena.Skulle inte få kommer flera ansökningaratt följa. Varje ansökan kommer varje gång att dra stora kostnader dels förStockholms kommun, dels för staten.Jag anser att den begärda statliga garantin för med sig för stort ekonomisktrisktagande i förhållande till de positiva effekterna. I när varje kronasom kan användas till avbetalning på statsskulden är viktig kan staten intepåta sig ansvaret för en eventuell avsevärd ekonomisk förlust som måstebedömas som en nationell angelägenhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1995/96:189 om statliggaranti för anordnande av i ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Kr14 · 1996-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:189 Statlig garanti för anordnande av i bör avslå propositionens förslag och inte geregeringen tillstånd att lämna statlig garanti för olympiskasommarspel i . Risken är alltför stor att garantinkommer att innebära en belastning för skattebetalarna ochdärmed tränga undan andra skattefinansierade medborgerligabehov, till exempel inom skolan och vården.Det planerade lotteriet som skall finansiera spelen är en osäkerinkomstkälla. Det kan dessutom hämma andra lotterier som har skapats föratt ge ekonomiskt stöd till breddidrott och idrottens hälsobefrämjande ochförebyggande arbete för barn och ungdomar. Kommunala merutgifter tillolika områden kan då förväntas.Med spelen följer, med största sannolikhet, ökade anspråk på investeringari infrastruktur som har svårigheter attfinansiera utan att skapa ett starkt utgiftstryck på statsbudgeten.Att skall bära hela ansvaret för garantin befriar intestaten från ansvar i sista hand. När landets stora städer har haft svårt att fåpengarna att räcka till har staten fått träda in. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:189.
mot · GJ02Kr16 · 1996-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:189 Statlig garanti för anordnande av i Regeringen vill få mandat av att ställa ut en statliggaranti för genomförandet av de iStockholm . En del av finansieringen är tänkt att varaett speciellt OS-lotteri. Ingen räknar med att lotteriet ska bärasig. Förlusten beräknas bli ca , då ejinräknat eventuell förlust som kan uppstå om intäkterminskar på annan spelverksamhet till förmån för planeratlotteri. Hela OS-satsningen beräknas av många bedömare gåmed rejäl förlust. Att staten ska gå in som garant medmiljarder för en satsning som , i då staten inte enssanerat sin egen budget, verkar för de grönaogenomtänkt. Vi yrkar därför avslag på hela propositionenmed hänsyn till den allvarliga ekonomiska situationen ilandet.Om staten ändå beslutar sig för att gå in som garant för ett år2004, anser vi det rimligt att näringslivet engagerar sig i en diskussion runten inkomstgaranti eller att staten är beredd att acceptera ett underskott i OS-budgeten. Det är inte rimligt att en stad av storlek ska klara av deekonomiska påfrestningar ett arrangemang av den här storleken kan innebära.Vi anser att hela OS-kalkylen mest bygger på värderingar och antaganden. marknadsförs som ett miljöprojekt. Detta betraktar Miljöpartietnärmast som ett skämt. Huvudarenan är tänkt att byggas på en soptipp.Miljöpartiet finner det osannolikt att över huvud taget hargranskats ur en ekologisk synvinkel. Frågor runt kommunikation, transporteroch infrastruktur är inte heller belysta eller inräknade i den ekonomiskakalkylen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:189 i dess helhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att staten står som garant för helakostnaden i det fall ett anordnas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bristen på analys av de ekologiskakonsekvenserna av ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att de infrastrukturellaförutsättningarna för närmare belyses.
mot · GJ02L30 · 1996-03-22 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR9 revisorers förslag angående tillämpningen av skuldsaneringslagen Det huvudsakliga syftet med skuldsaneringssystemet ärrehabiliterande. En gäldenär som vill göra rätt för sig skall fåen chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv.Samtidigt är tanken att skuldsaneringslagen skall verkapreventivt på det viset att färre människor hamnar isituationer med övermäktig skuldbelastning. Borgenärernagynnas genom att gäldenären betalar åtminstone någon del avskulderna. Och samhällets kostnader på olika områdenminskar.Riksdagens revisorers förslag grundar sig bl.a. på rapporten skuldsaneringslagen (1995/96:3). Rapporten visar att lagen inte harfungerat tillfredsställande. Revisorerna kommer till slutsatsen att det finns enrad problem som inte i första hand borde ses som "barnsjukdomar" utansnarare som tecken på brister som kräver åtgärder. Det finns knutar irättstillämpningen som verkar bero på motsägelser i lagstiftningen snarare änbristande kunskap hos myndigheterna. Det administrativa systemet förefallerockså onödigt komplicerat och förhållandet mellan steg 1 och 2 iskuldsaneringen är oklar. Remissinstanserna instämmer i revisorernasallmänna slutsatser att lagen är svår att tillämpa och att den administrativahanteringen är invecklad och resurskrävande.En administrativ översyn förefaller väl motiverad mot bakgrund avrevisorernas erfarenheter. Revisorerna anser att det stora antalet parter i detbyråkratiska systemet skall minskas så att skuldsanering blir lättare att uppnåför den som verkligen har behov av det, som hanteringenförenklas. Det är ingen överdrift att påstå att det nuvarande systemet ärmycket resurskrävande, som det är svårt att orientera sig i för denenskilde gäldenären.Vi anser därför att regeringen skall följa revisorernas förslag att getingsrätterna ett samlat ansvar för alla beslut om skuldsanering. Det danskasystemet kan härvid ses som en förebild. Förutom de skäl som anförs härför irevisorernas rapport på s. 59 i propositionen kan framföras följande:Uppgiftens karaktär talar för att beslutsfunktionen skall läggas hos domstol.Uppgiften innefattar ingrepp bl.a. i civilrättsliga förhållanden. måste vidare uppfattas som opartisk. Eftersom kronofogde-myndigheten i s.k. allmänna mål företräder skatteborgenärer, är det mindrelämpligt att försöka förena den rollen med beslutsfunktionen vid skuld-sanering. Till detta kommer att domstolarna redan har uppgifter av liknandeslag, t.ex. vid offentligt ackord, och dessutom behövlig organisation.Vi föreslår att regeringen skyndsamt utarbetar ett förslag om ändring iskuldsaneringslagen som innebär att tingsrätterna får ett samlat ansvar föralla beslut om skuldsanering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om ändringi skuldsaneringslagen som innebär att tingsrätterna får ett samlatansvar för alla beslut om skuldsanering.
mot · GJ02L31 · 1996-03-22 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR9 revisorers förslag angående tillämpningen av skuldsaneringslagen revisorer har granskat tillämpningen av den nyaskuldsaneringslagen. Revisorerna föreslår vissa åtgärder föratt underlätta och rationalisera tillämpningen avskuldsaneringslagen. Förslagen innebär inga förändringar isjälva skuldsaneringsinstitutet.Enligt dagens system överprövas kronofogdemyndigheternas beslut enligtlagen om skuldsanering av samtliga landets tingsrätter. Revisorerna anser atttingsrätternas arbete med skuldsaneringsmål bör koncentreras till en tingsrättper län. Revisorerna bedömer att detta skulle påskynda praxisbildningen ochunderlätta den administrativa handläggningen av skuldsaneringsmål.Vi delar inte revisorenas bedömning i denna fråga. För att erhålla praxisoch därmed minska de tolkningsproblem som föreligger när det gällerskuldsaneringslagen behövs vägledande domar i hovrätt. Vår bedömning äratt praxisbildningen inte löses genom att minska antalet tingsrätter somhandlägger denna typ av mål från 97 till 24. Vi anser dessutom att det ärviktigt för den enskilde att ha en närhet till den domstol som handläggermålet. Det är även viktigt och eftersträvansvärt att landets samtligatingsrätterhar en bred rättslig kompetens, något som minskar om mål av denna typkoncentreras till färre tingsrätter.Vidare är det viktigt med god lokalkännedom vid behandlingen avskuldsaneringsärenden. En centralisering av handläggningen inom länenstingsrätter motverkar det syftet. En viktig princip i skuldsaneringslagen är atti första hand lösa skuldsaneringen på lokal nivå. Vid enkoncentration av ärenden såsom revisorerna föreslår förloras ännu mer avnärhet och lokalkännedom. Det kommer att försvåra detförebyggande arbetet. Vi befarar dessutom att den av revisorerna föreslagnaförändringen är ett steg i en icke önskvärd utveckling mot färre tingsrätter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår revisorernas förslag till den del som gällertingsrätterna i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02L33 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:181 Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet Regeringens skrivelse innehåller mål och inriktning för detsvenska arbetet med konsumentpolitiken i EU.Utgångspunkten för insatser skall vara de mål somriksdagen tidigare fastslagit med stöd av Vänsterpartiet.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning, som är "att ge konsumenternaen stark ställning på marknaden, att främja konsumenternas intressen ochinflytande i ett integrerat och att utveckla nivån på svenskkonsumentpolitik".I likhet med vill understryka vikten av attmedlemsländerna så långt som möjligt skall ha möjlighet att inte barabehålla, utan också tillskapa nationellt strängare regler till skydd förkonsumenterna. Vi har motionerat om att artikel 100a iRomfördraget skall omfatta rätten att skärpa nationella krav i frågor som bl.a.rör miljö, konsumentskydd, hälsa och säkerhet.I stort ställer sig bakom regeringens skrivelse, som vi anserinnehålla en hög ambitionsnivå på det konsumentpolitiska området. Vi hardock några synpunkter, som bör beaktas av . Det gäller dels fråganom märkning av livsmedel, dels frågan om strängare krav vid marknads-föring.MärkningAtt ska verka för att livsmedelskontrollen förstärksär bra, inte minst mot bakgrund av den senaste tidensuppmärksammade händelse, den s.k. galna ko-sjukan. Detvisar också behovet av obligatorisk ursprungsmärkning. Somkonsument måste man ges möjlighet att välja bort den matman inte vill ha. anser därför att regeringeninom EU bör verka för obligatorisk ursprungsmärkning.Utvecklingen inom livsmedelsområdet går mycket snabbt. I säljstomater, som är växtförädlade med hjälp av genteknik, kan vi köpatomatpuré från sådana tomater. kan det komma margarin frångenetiskt modifierade organismer (GMO), o.s.v. Genetik i samband medlivsmedel väcker oro hos konsumenterna. utgångspunkt är attalla livsmedel och processer där GMO används skall märkas.Marknadsföring ochinformationVänsterpartiet välkomnar kravet på strängare regler förmarknadsföring, liksom regeringens ambition att verka föratt TV-direktivet ändras i syfte att förbjuda TV-reklam, somär riktad till barn. Etiken i marknadsföringen bör ocksåskärpas. finns omfattande inslag av våld ochdiskriminering av olika slag. Detta gäller i synnerhetmarknadsföring med könsdiskriminerande inslag. Det ärpåtagligt, att näringslivets egenåtgärder inte är tillräckliga.Vänsterpartiet anser därför, att även bör verka för attkönsdiskriminerande marknadsföring förbjuds, liksommarknadsföring med våldsförhärligande inslag.Det bör också uppmärksammas att reklam numera kan spridas inte baramed hjälp av tidningar, radio och TV utan även på elektronisk väg. remissvar till departementspromemorian måste dennautveckling följas noggrant. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk ursprungsmärkning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om märkning av GMO-produkter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om strängare regler för marknadsföring.
mot · GJ02L35 · 1996-03-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skallanvända styrmedel för att främja "ren produktion", t.ex. tillämpasubstitutionsprincipen för kemikalier, och utveckla enkretsloppspolitik,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skall införaobligatorisk och offentlig miljörevision,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU bör verka för att EU skall gekonsumenter tillgång till information om varor och tjänster,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reformera miljömärkning Svanenoch EU:s miljömärkningssystem,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetet med miljökriterier skall stå fritt fråndirekt påverkande intressenter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kriteriesystemet vid miljömärkning skallbygga på försiktighets- och substitutionsprincipen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man vid miljömärkningen inte skall kunnakompensera en produkts dåliga egenskap med bättre värden vad gälleren annan egenskap,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen inom EU bör verka för en klar ochtydlig märkning av genmodifierade produkter,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för fullständigainnehållsdeklarationer på livsmedel,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen i EU bör verka för att förbjudadiskriminerande reklam,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall verka för att förbjuda reklamoch smygreklam för tobaks- och alkoholprodukter, både inom den inremarknaden och för export och bistånd,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta konsumentforskningen få mer resurser,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utvidga säkerhetslagen till att gälla tjänstersom tillhandahålls inom offentlig verksamhet och som inte omfattasav myndighetsutövning,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte skall arbeta med att främjakonsumentskydd i Öst- och samt i utvecklingsländervia olika EU-program,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genomföra marknadskontroller ochprisuppföljning regelbundet för att skydda konsumenterna,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utöka anslagen för konsumentarbetet med 20miljoner kronor,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur bör arbeta för att påverka EU.
mot · GJ02L38 · 1996-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:187 Patientskadelag m.m. I propositionen föreslår regeringen att en patientskadelagskall införas. Lagens syfte är att definiera patientersrättigheter och vårdgivares skyldigheter rörande skador somuppkommit som ett resultat av en medicinsk behandling.Ersättningen skall betalas av en patientskadeförsäkring somsåväl patienter som vårdgivare är skyldiga att ha. Enligtförslaget skall även personer som frivilligt ställer upp somförsökspersoner i medicinsk forskning omfattas av rätten tillersättning.Dock framgår det inte vem som har betalningsansvaret för dessa patienterom en skada uppkommer. En medicinsk forskningsinstitution kan knappastjämställas med t.ex. en vårdcentral eller ett sjukhus. Särskilt gäller detta deuniversitet och högskolor som är stiftelser. Är det t.ex. meningen att endel av eventuellt tilldelade forskningsmedel skall användas till patient-försäkringen? Vi anser att det är bra att även personer som ställer uppfrivilligt i utvecklande av t.ex. nya behandlingsmetoder eller nya läkemedelskall omfattas av rätten till ersättning. Men det är väsentligt att betalnings-ansvaret klargörs i den kommande patientskadelagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betalningsansvaret för personer som frivilligtdeltar som försökspersoner i medicinsk forskning.