mot · GK02Ub483 · 1996-10-07 00:00:00 — Sammanfattning av enliberal högskolepolitikFolkpartiet liberalerna föreslår i denna motion bl a följande: att planering inleds för nya universitet att 25 000 platser införs inom ramen för sommaruniversitet att högre utbildning organiseras i ett treterminssystem att friare tillträde till högskolan prövas att förslaget om indragning av högskolors och universitets sparademedel avstyrks att NT-arvodesplatserna dras in att förslaget om basårsstipendier avstyrks att en högre per capitaersättning går till universitet och högskolor förersättning för grundutbildning att en kvalitetspremie införs att högskolelärarnas kompetens höjs att all basårsutbildning förläggs till komvux att högskolor och universitet åter får ansvar för antagningssystemet att en basutbildning för invandrare införs att studiestödet till YTH-utbildningarna dras in att 300 nya doktorandtjänster tillskapas att medel tillförs grundforskningen via forskningsråden.Tillgången på högreutbildning är strategiskKunskap är en strategisk produktionsfaktor. Det görutbildnings- och kompetensförsörjningen till en nyckelfaktorför framtida välstånd. Ett gott utbildningsväsendehandlar om att ge möjligheter för , som nation, attklara den allt hårdare konkurrensen. De länder som i olikaperioder legat i tätpositionen under den industriella eran haralla medvetet satsat på utbildning. Det gäller såväl Tysklandunder som länderna i under1970- och -80-talen. skapas det en mängdnya jobb i , vilket delvis kan hänföras till satsningar påutbildning. Det finns goda skäl att förvänta sig attutbildningsnivån blir den helt avgörande konkurrensfaktorn iframtiden.Ge fler möjlighet till högre studierUtbildningskapaciteten inom grundutbildningarna har ökatmed . Antalet studieplatserhar emellertid inte ökat i den takt som motsvaras av antaletsökande. Det är fortfarande alltför många behöriga sökandesom inte kommer in på högskolans utbildningar.Även internationella jämförelser visar på behovet av att ytterligare stärkautbildningsnivån. Om man till utbildningen vid universitet och högskolorlägger annan eftergymnasial utbildning uppgår den andel av varje ungdoms-generation som i påbörjar någon form av eftergymnasial utbildningtill . I och är det 50-60 pro-cent av ungdomskullarna som påbörjar någon form av college- eller universi-tetsutbildning. Enligt uppgifter från kommer nivåer som dessa attetableras som normala även i andra länder inom en inte alltför avlägsenframtid. Då måste även finnas med bland dem.Folkpartiet liberalerna bedömer att det är nödvändigt att fortsätta ökningenav antalet utbildningsplatser. bör målet vara att avdem som går ut gymnasiet fortsätter på universitet och högskola. En sådanutveckling av den högre utbildningen ställer naturligtvis stora och nya kravpå utbildningssystemet.Den "stora satsningen" på utbildningRegeringen har länge försökt ge sken av att den satsar mer påutbildning än vad som i verkligheten är fallet. Så även dennagång. Regeringen ger i budgetpropositionen sken av att dettillförs 30.000 nya platser. Men av dessa är hälften enpermanentning av redan befintliga tillfälliga platser. De nyaplatserna är således ca 15.000 och dessa tillkommer inteförrän 1999.Folkpartiet liberalerna föreslog redan i samband med budgetpropositionenför 1995/96 att de nya platserna borde bli permanenta. Det är bra att ävenregeringen nu insett detta.SommaruniversitetFolkpartiet liberalerna vill att den högre utbildningen på siktorganiseras i ett treterminssystem. Fördelarna är för ossuppenbara: dels skulle studenterna kunna minska sinastudieskulder genom examination , dels skullelokaler och utrustning användas effektivare. Det är också ettutmärkt sätt att ge fler människor tillgång till högreutbildning, vidareutbildning och fortbildning. Utbildning påsommaren är ett sätt att ge utbildning under en tredje termin.Vi föreslår därför att sommaruniversitet blir en permanent form avutbildning. Anslaget B 45 Särskilda utgifter vid högskolor och universitettillförs därför medel motsvarande 25 000 platser. Detta skall ingå i varjehögskolas utbildningsuppdrag. Till en början skall detta ges som ett särskiltuppdrag, men på lite bör högskolorna planera för tre terminer.Kvalitet och kvalitetsutvecklingKvalitetspremieDet är viktigt att uppmärksamma kvalitetsutvecklingen inomgrundutbildningen, inte minst då antalet studenter inomsystemet fortsätter att öka. I det resursfördelningssystem somden borgerliga regeringen införde var kvalitetspremien enkomponent. Premien skulle fungera som en garant förhögskolornas fortsatta strävan efter högre kvalitet igrundutbildningen. Tyvärr tog Socialdemokraterna bortkvalitetspremien från systemet efter maktskiftet. Vi menarfortfarande att någon form av kvalitetspremie bör in iresursfördelningssystemet för att säkra enkvalitetsutveckling. I samband med att nufått i uppdrag att se över resursfördelningssystemet menar viatt ett nytt övervägande bör ske, så att kvalitetspremie blir endel av resursfördelningssystemet. Detta bör geregeringen till känna.Kvalitet och lärarkompetensEn ständig kompetensutveckling hos lärarna inom högskolaoch universitet är helt avgörande för kvaliteten påhögskolans utbildningar. Den borgerliga regeringen avsattesärskilda medel för att höja lärarnas vetenskapligakompetens. Detta skulle ge lärare möjlighet tillforskarutbildning och forskning. Tyvärr harSocialdemokraterna tagit bort detta särskilda anslag. När nuregeringen föreslår fasta forskningsresurser till de mindreoch medelstora högskolorna menar vi att dessa medel främstskall användas för att höja den vetenskapliga kompetensenhos lärarkåren. Varje högskola borde ha etthandlingsprogram för hur denna kompetensutveckling skallske.Även den pedagogiska kompetensen hos lärarna medverkar till högrekvalitet i utbildningen. I detta sammanhang vill vi nämna Rådet för grund-läggande högskoleutbildning. Rådets uppgift är att utveckla den akademiskapedagogiken och göra den anpassad till studenternas behov och förvänt-ningar inom grundutbildningarna. Regeringen hade tidigare aviserat enavveckling av Rådet till 1998, trots starka protester från bl.a. . Nuverkar det emellertid som om regeringen tagit intryck och låter det arbetesom bedrivs av Rådet fortsätta som en del av verksamhet.Folkpartiet liberalerna anser att de grundläggande högskoleutbildningarnaskall ha ett självständigt forskningsråd för utveckling av pedagogik ochmetodik. Detta bör ge regeringen till känna.Välutrustade bibliotek och databaser - virtuella bibliotek - ärockså av stor betydelse för kvaliteten. Tillgång till datorer och kunskap ominformationsteknikens möjligheter är nödvändig för att lärarna bättre skallkunna ta tillvara denna möjlighet i undervisningen.Jämställdhet är kvalitetJämställdhet är en fråga om kvalitet. Därför ska målet om ettjämställt samhälle genomsyra politiken på alla områden ochalla politiska beslut. Utbildning är det viktigaste verktygetför samhället för att påverka värderingar och attityder hosunga människor. Vi menar därför att det är av stor vikt att påalla sätt främja en jämställd utbildning både vad gäller lärareoch studenter, organisation, innehåll och utförande.Minska den manliga maktdominansenDen traditionella manliga maktdominansen vid universitetoch högskolor är fortfarande stark trots alla försök attförändra strukturerna. Alla statliga universitet och högskolorhar enligt högskolelagen ansvar för jämställdhet på sammasätt som man har ett ansvar för högskolansinternationalisering. På många högskolor pågår ett förjämställdheten vitalt arbete. Men det finns fortfarande ettmotstånd mot förändring. Omdaningar måste därför stödjasav tydlig lagstiftning och förordningar för att målen skall nåsinom rimlig tid.Vårt mål är att det finns av underrepresente-rat kön i alla interna beslutsorgan inom högskolan. Även privata och stiftel-seägda högskolor bör nå detta mål.Fler kvinnliga professorerAndelen kvinnliga professorer är . Ett rimligtmål för varje svenskt universitet och högskola är att minst enfemtedel av de professorer som utses fram till sekelskiftetskall vara kvinnor. Lika viktigt är att det finns både män ochkvinnor på de tjänster som kvalificerar till professorstjänster.Detta är ett ansvar för rektor enligt högskolelagen. Det ärmöjligt att tjänsteförslagsnämnderna i nuvarande form börupphöra. Det är tydligt att de verkar konserverande.Högskoleförordningen bör ange att varje bedömningsgrupp,t.ex. sakkunniga och tjänsteförslagsnämnder, skall varatillsatta så att båda könen finns representerade, även om detinnebär att man får söka sakkunniga utanför landets gränser.Fler kvinnliga tekniker ochnaturvetareSverige kommer att behöva fler ingenjörer än vad som i dagexamineras för att utveckla vår industri och vårtnäringsliv. ger befolkningsstatistiken oss beskedom att antalet 19-åringar sjunker fram . Det ärdärför en nationalekonomisk nödvändighet att ta till vara allbegåvning i samhället. Andelen kvinnor som läser påtekniska utbildningar är fortfarande låg även om en vissökning skett vid de senaste intagningarna. Vi menar attrekryteringen av kvinnor till såväl tekniska utbildningar somandra mansdominerade utbildningar måste stimulerasytterligare. Insatser måste ske redan i och pågymnasiet.Tekniskt basårDet tekniska basåret infördes i första hand för att ge dekvinnor som valt gymnasieutbildning med inriktning motsamhällsvetenskap eller humaniora behörighet att sökanaturvetenskaplig och teknisk utbildning. Successivt hardessa platser utnyttjats av både män och kvinnor. Basåret harvisat sig vara ett bra sätt att öka rekryteringen till tekniskautbildningar eftersom de som gått basåret har fått företrädetill Tekniska högskolan. Vi menar att emellertid att allbasårsutbildning borde genomföras inom komvux eftersomden är en komplettering av gymnasieutbildningen.Folkpartiet liberalerna avslår förslaget om att gessom stipendium för dem som läst sitt basår vid komvux.Däremot bör garantin att få en plats vid Tekniska högskolanfinnas kvar för dem som genomfört basåret.Högskolans autonomiHögskolornas frihet är en av grundstenarna för det svenskahögskoleväsendet. Den socialdemokratiska regeringen verkaremellertid ha svårt att acceptera detta. harregeringen centraliserat bl.a. antagningsreglerna. Det germinskade möjligheter för högskolor och universitet att vidantagningen värdera annan kompetens än den som framgårav betyg och högskoleprov. Vi menar att detta leder tillminskad mångfald i utbildningsutbudet från högskolor ochuniversitet. Vi anser att högskolor och universitet bör återfårätten att besluta om antagningsreglerna.Folkpartiet liberalerna menar att det skulle vara intressant att pröva ettfriare tillträde till högre utbildning där den enskilde individen själv fickavgöra sin kompetens. De högskolor och universitet som är intresseradeborde få möjlighet att testa denna idé. Vi efterlyser därför en utredning somförutsättningslöst utreder möjligheterna till friare tillträde till högreutbild-ning.Högskolans uppgiftHögskolelag och förordning styr och ger ramar förverksamheten vid högskolor och universitet. För atthögskolor och universitet skall kunna planera sin verksamhetlångsiktigt är det väsentligt att dessa lagar och förordningarligger fast för och inte ständigt förändrasberoende av regering och ansvarig minister.Regeringen talar i propositionen om en tredje uppgift för högskolorna.Högskolorna skall i ökad utsträckning samverka med det omgivandesamhället och informera om sin verksamhet. Vi anser emellertid att förslagentill nya skrivningar snarare krånglar till än förtydligar uppgifterna. Redanidag har högskolorna som uppgift att sprida kännedom om sin verksamhetoch om hur de kunskaper och erfarenheter som vunnits skall kunnatillämpas.Nej till nya professurerRegeringen har även genom riksdagsbeslut återtagit rätten attinrätta professurer. I propositionen 1994/95:100 bil 9framhölls i samband med centraliseringen att antaletprofessurer inrättade av regeringen skulle begränsas.Förändringen då antogs främst bero på att regeringen villeinrätta särskilda kvinnoprofessurer. Men inte heller i åretsbudgetproposition har regeringen kunnat hålla händernaborta från detta område, utan föreslår att sex nya professurerinrättas. Eftersom vi menar att detta tillhör universitetens ochhögskolornas uppgift, säger vi nej till dessa nya professureroch föreslår att regeringen fråntas rätten att besluta om nyaprofessurer.Mindre och medelstorahögskolor - de nyahögskolornaDe nya högskolorna har successivt getts ökade uppgifter ochdärmed ökat ansvar för landets kompetensbehov. De erbjuderbåde ungdomar och äldre utanför de traditionellauniversitetsorterna tillgång till högre utbildning.Undersökningar visar att närheten till högre studier är viktiginte minst för ungdomar från studieovan hemmiljö. De nyahögskolorna fungerar som nav/motor i sin region och har välutvecklade kanaler till befolkningen. De fungerar somkunskapscentra för vidareutbildning och fortbildning.Företag och myndigheter i regionen får tillgång till tillämpadforskning, utvecklingsarbete, utredningsverksamhet ochkompetensutveckling.Forskningen vid de nya högskolorna har byggts upp successivt undersenare år. Läsåret 94/95 fanns vid dessa högskolor sammanlagt närmare 800doktorander och, omräknat till heltidstjänster, närmare 700 lärare meddoktorsexamen. Den forskning som de nya högskolorna bedriver är avbetydelse inte minst för att stödja grundutbildningen. Regeringen föreslår nuatt de nya högskolorna skall få fasta forskningsresurser. Vi accepterar dettaförslag men menar att dessa medel främst skall användas för att höja denvetenskapliga kompetensen hos lärarkåren. Det bör dessutom påpekas att detinte rör sig om något större resurstillskott då dessa högskolor redan tidigarehaft forskningsmedel i samarbete med fakulteter och forskningsråd.Det faktum att de nya högskolorna nu får fasta forskningsresurser bör inteleda till att nätverkssamarbetet mellan de nya högskolorna och universitetminskar eller att samarbete mellan de nya högskolorna och näringslivetförsvinner. Snarare är det viktigt att högskolorna bygger vidare på de positivaerfarenheter som gjorts. Vi menar att noga bör följautvecklingen och göra en utvärdering.När det gäller fasta forskningsresurser anser liberalerna att denfortsatta uppbyggnaden bör ske i den takt som uppsatta kvalitetskravuppfylls. Utgångspunkten måste vara att forskningen vid de mindre ochmedelstora högskolorna skall bedrivas med samma krav på kvalitet somgäller för annan forskning.En vision om fler universitetRegeringen föreslår att den bemyndigas att besluta ombenämningen universitet. Detta förslag motsätter vi oss.Användandet av benämningen universitet måste framför alltvara en fråga om vetenskaplig kvalitet och kvantitet snarareän politisk bedömning. Däremot är det politikernas uppgiftatt skapa förutsättningarna genom en långsiktig planeringoch satsning på högre utbildning och forskning.Folkpartiet liberalerna efterlyser en bred diskussion om hur framtidenshögskoleväsende skall utformas. Vi menar att regeringen saknar en välgenomtänkt, långsiktig plan för hur den högre utbildningen och forskningen iSverige skall utvecklas i framtiden.Vi har tidigare identifierat ett antal behov som det svenska högskole-väsendet har ett huvudansvar för att tillgodose ochårtionden. Flera av våra svenska universitet har nått en betydande storlekmed 20 000-30 000 studenter. Vissa internationella erfarenheter tyder på knappast uppnår bästa möjliga effektivitet och kvalitet i organisationersom tillåts expandera utöver den storleken. Större lärosäten skulle kunna fåsvårigheter att upprätthålla rollen som avancerade forskningscentra. Dettainnebär att möjligheterna att expandera verksamheten vid de nuvarandeuniversiteten är begränsad.Utbyggnaden av den högre utbildningen måste ske inom ramen för enkvalificerad vetenskaplig miljö. Vi anser därför att målet skall vara att stimu-lera fram en successiv utveckling av några av våra medelstora högskolor medperspektiv mot . Det skulle innebära att vi har ytterligare 4högskolor med bred och gedigen forskningsanknytning. De har dessutom -, i takt med att verksamhetenbyggts ut - fått rätten att kalla sig universitet.Det finns emellertid många frågetecken kring en satsning av detta slag. Vihar redan nämnt lärartillgången, den kanske mest begränsande faktorn.Vårt förslag om satsningar på fler doktorandtjänster är ett sätt att få framflerlärare. Men det finns även skäl att initiera en mer internationell rekryteringav lärare och en utbildning med fler virtuella (IT) inslag. Studenter kommeratt inom en inte alltför avlägsen framtid, genom informationsteknikensutveckling, kunna följa seminarium som äger rum på universitet runt om ivärlden.Vi föreslår att en utredning tillsätts för att analysera frågorna kring denframtida utvecklingen av högre utbildning och forskning med inriktning motfler nya specialiserade universitet. Detta bör ge regeringen tillkänna.Ökad mångfaldHögskolornas möjlighet till profilering är bra, inte minst förnya högskolor som då kan skapa sig en egen profil. En sådanutveckling har skett exempelvis vid högskolorna i ,, /och . Vi har ävenvarit pådrivande för att föra över och till stiftelseform.En stark ideologisk skiljelinje mellan Socialdemokraternas och vår syn harunder senare tid blivit allt mer tydlig. Det gäller de forskningsstiftelser, medmedel från de tidigare löntagarfonderna, som vi under den förra mandat-perioden var med och instiftade. Socialdemokraterna har kritiserat detfaktum att stiftelserna är utom statens kontroll. Vår tanke var, som ovannämnts, att som man via medlen stimulerar forskning och forskar-utbildning, sprida makten över forskningen till flera finansiärer. Regeringenförsöker nu öka centralstyrningen av den svenska forskningsvärlden genomatt lägga förslag om förändringar i stiftelsernas stadgar. Syftet är att ändrasammansättningen i styrelserna och därmed öka inflytandet över stiftelsernasmedel. Detta förslag motsätter vi oss då det bl.a. inkräktar på vår grund-läggande värdering om maktspridning.InternationaliseringenInternationalisering av högskolan är ett ansvar för högskolanenligt högskolelagen. Detta har, tillsammans med nya reglerför studiemedel för utlandsstudier och EU:s satsning påsamarbete mellan högskolorna, dramatiskt ökat antaletstudenter som studerar utomlands. Antalet studenter som påeget initiativ och med studiemedel studerar utomlands harökat från ca 3 000 studenter 89/90 till ca 18 000 studenter94/95. har därmed förvandlats till en nettoexportörav studenter.Sverige måste däremot bli bättre på att stimulera utländska studenter ochforskare att komma till . Möjligheten till detta har ökat inte minstgenom EU-medlemskapet. är vi ett litet språkområde, en nackdelsom vi måste kompensera. Vi menar därför att fler kurser inom högskolanborde ges på andra språk än svenska. På alla högskoleutbildningar bör detfinnas kurslitteratur även på engelska. Det är över huvud taget viktigt medinslag av europeiska språk i all högre utbildning. Det ger dessutom svenskastudenter bättre förutsättningar för studier utomlands.Flera högskolor och universitet har etablerat fasta relationer medutländska universitet och college vilket ökar utbytet av gästforskare ochgästlärare. Forskare, doktorander och doktorer bereds på detta sätt möjlighettill internationella kontakter och utlandsstudier.DistansutbildningI informationssamhället är det nödvändigt att inse attkunskaper blir alltmer av färskvara. Kunskapen måsteständigt fyllas på och förmågan att lära nytt blir allt viktigare.Den insikten måste prägla hela utbildningssystemet.För att klara detta måste utbildningen bli tillgänglig för fler. Genomdistansundervisning kan fler människor få tillgång till högre utbildning,vidareutbildning och fortbildning. Här finns möjlighet att bygga vidare pådet kunnande i landet som finns bl.a. i och Umeå.Datorstöd kan i detta sammanhang användas dels för textbaserade tjänster,dels för av interaktiv video uppbackad text. På detta sätt kan en och sammaföreläsning följas av tusentals studenter runt om i landet. En ökad samverkanmed näringslivet på detta område vore eftersträvansvärt för att dels utvecklafort- och vidareutbildning för anställda, dels för att utveckla de nyametoderna. Ett öppet distansuniversitet i svensk tappning borde vara möjligtatt genomföra. Erfarenheter från bordekunna ge inspiration och viss vägledning.Varje högskola har ansvar för att genomföra distansundervisning. Föratt ytterligare öka tillgången till högre utbildning menar vi att fler kurserinom högskolan borde kunna förmedlas med hjälp av nya distansmetoderoch informationsteknik. Framför allt gäller det gäller kurser på , dvsde första 20 poängen.Dessa tankar bör följas upp av den av regeringen tillsatta som skall pröva nya metoder för utbildning. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Basutbildning i svenska förinvandrareUnder senare år har tagit emot många invandrare ochflyktingar. Många av dem med behörighet att läsa påhögskolan. Tyvärr saknas i många fall tillräckliga kunskaperi svenska. Den invandrarpolitiska kommittén har föreslagitatt en basutbildning med en eller två terminers svenska m.m.inrättas. Vi menar att detta är en så intressant idé att den börprövas som alternativ till aspirantutbildningen.Regeringen föreslår att högskolor och universitet skall bli skyldiga att vidbehov ge stödundervisning i svenska. Vi anser inte att detta är en uppgift förhögskolan och avvisar därför detta förslag.Teologiska högskolan i bildades och fick rättatt utfärda högskoleexamen om minst 80 poäng. Huvudman för skolan är enandelsförening med och Svenska Missionsförbun-det som medlemmar. beviljades högskolan rätten attfå utfärda teologie kandidatexamen. Några extra medel har dock inte tillförts.Vi anser dock att Teologiska högskolan i bör få sitt statsbidragökat med ett anslag motsvarande 40 platser, trots att avtalet medstaten inte går ut . tillförs anslagspost B 44 Enskildaoch kommunala högskoleutbildningar m.m.VårdhögskolornasutbildningarEnligt den utvärdering som genomförts av de kommunalahögskolornas vårdutbildningar, håller samtliga 113utbildningsprogram en hög yrkesprofessionell nivå. Det finnsett antal utbildningar som bedöms ha förutsättningar attutveckla utbildningen i huvudämnet till en kandidatexamen.Tyvärr finns även ett inte ringa antal program som ännu inteuppnår de krav som ställs på högre utbildning, särskilt närdet gäller vetenskapliga kriterier.Successivt har fler och fler landsting insett sin begränsning som högskole-myndighet och genomfört en överföring av till närmastestatliga högskola. Villkoren har satts utifrån lokala förhandlingar mellanlandsting och högskola. Vi anser att alla högskolor bör ha staten somhuvudman under gemensamt regelverk. Ett steg på vägen är det uppdrag somregeringen nu ger . Verket skall ge förslag på nytt system förstatsbidrag till vårdhögskolorna. Vi anser dessutom att övriga organisatoriskaförslag som utvärderingarna kommit fram till bör genomföras . bör få i uppdrag att göra en tidsplan för hur dessa skall kunnagenomföras. Utöver detta bör ta ställning till om kandidat-examina i huvudämne och yrkesexamen som t.ex. leg sjuksköterska rymsinom 120 poäng.BudgetkommentarI det svåra statsfinansiella läge som vi befinner oss i ärbesparingar inom den högre utbildningen ofrånkomliga. Detär dock viktigt att besparingarna görs med omsorg för att inteminska möjligheterna att kunna skörda frukternaav ett omfattande svenskt kunskapslyft. Genom att underutgiftsområde 15 Studiestöd föreslå besparingar kan viistället föreslå omfattande satsningar på högre utbildning ochuniversitetsforskning.Folkpartiet liberalerna avvisar regeringens förslag att dra in 261 miljonerkronor från högskolors och universitets sparade medel. Med ett målstyrtsystem ger detta helt fel signaler. Vi anser det dock viktigt att satsa på enuppbyggnad av universitetsdatanätet SUNET, men finansierar det genomomprioritering inom och mellan utgiftsområde 15 och 16. libera-lerna ser med glädje hur den nya högskolan på undan för undanväxer fram.