mot · GJ02Fi86 · 1996-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Användning av EU:smiljstödsmedel föranläggande av våtmarkeroch skyddszoner för att nådet nationella måletbeträffande kvävereduktionI januari genomförde representanter förvattendragsorganisationerna i västra en uppvaktningav jordbruksutskott angående situationen i devästskånska vattendragen och för att erinra om de avriksdagen antagna nationella miljömålen rörandenärsalttransporten till havet.Vattendragsorganisationerna pekade på särställning när det gällertransporten av närsalter till havet och de möjligheter till reduktion av dessasom ett ökat anläggande av våtmarker skulle kunna ge.Vattendragen i västra tillhör landets mest närsaltbelastade, medmycket höga halter framför allt av kväve, men även av fosfor. De högakvävehalterna beror på den stora andelen jordbruksmark iavrinningsområdena med en hög mineralisering samt hög deposition avluftburet kväve vintertid.Vattendragsförbunden har genom ett enträget och långvarigt arbete uppnåttpåtagligaförbättringar när det gäller utsläppen av syreförbrukande ämnen, liksom avfosfor och giftiga ämnen. Dock går det inte att påvisa några förbättringar närdet gäller kvävetransporten till havet.Internationella ochnationella målsättningarSverige har i flera internationella konventioner ochåtaganden, bl.a. Helsingforskonventionen,och /Östersjö-deklarationen förbundit sig att medverka till kraftigareduktioner av föroreningen av havet.Vår nationella målsättning är enligt riksdagsbeslut att transporten av kväveoch fosfor från landbaserade källor till haven skall minskas med 50 procentunder tidsperioden 1985-1995.Beslutade och genomfördaåtgärderFör att minska markläckaget till vattendrag frånjordbruksmark har lantbruket tidigare ålagts ett antal krav,varav kan nämnas:Begränsning av antal djur i förhållande till arealen.Bestämmelser om lagring och spridning av stallgödsel.Lag om viss andel höst- och vinterbevuxen mark.Minskad användning av handelsgödsel genom miljöavgifter ochrådgivning.Effekt av vidtagna åtgärderDe västskånska vattendragsförbunden har ännu inte kunnatskönja någon säkerställd minskning av kvävetransporternatill havet. De variationer som kan skönjas i statistiken ärhuvudsakligen avhängiga av nederbördsmängderna.Anläggning av våtmarkeroch skyddszoner för attuppnå kvävemåletGenom vattendragsorganisationernas mångåriga arbete ivästra och de utredningar och analyser som utförts, harman kommit till slutsatsen att anläggning av dammar,våtmarker och skyddszoner är de mest attraktiva ochkostnadseffektiva åtgärderna. Ett antaldamm/våtmarksprojekt och flera mil skyddszoner är redangenomförda, delvis finansierade av landstingoch kommunerna.Västskånskavattenavrinningsområdenaskiljer sig från övrigaSverigesDe västskånska vattenavrinningsområdena har fleraegenskaper som skiljer sig från större delen av övrigaSveriges vattendrag och som gör dem lämpliga för denna typav närsaltreducerande åtgärder. Bland dessa kan nämnas:Hög nitratbelastning - ger hög denitrifikationspotential.Milt klimat och mellan tjälad mark och sådd resp. skörd.Mycket hög andel utdikade sjöar och våtmarker. Endast avursprunglig vattenhållande kapacitet återstår.Vattnets väg till havet är kort.Det är generellt billigt att åtgärda föroreningar där de är stora.Kostnadsberäkning föråtgärder för att nå enhalvering av kväve till havEn sammanställning av de västskånskavattendragsförbundens åtgärdsprogram för att uppnåriksdagens reduktionsmål på enligt ovan ochkostnaderna för dessa ger en kostnadsbild på totalt mellan enhalv och fördelad . Detta ärkostnader som ligger utanför vattendragsorganisationernas,d.v.s. kommunernas förmåga att ensamma bära. Enbetydande medfinansiering från statens sida är nödvändig föratt kunna genomföra dessa åtgärdsprogram.Erfarenheter från DanmarkI , som kan ses som ett föredöme på detta områdeoch vars förhållanden liknar de västskånska, har man sedan1989 haft ett statligt program på 100-150 miljoner danskakronor/år för "naturgenopretning", d.v.s återupprättande avförstörd natur. av dessa medel har gått tilljust våtmarker och dammar.Andra fördelar medvåtmarker och skyddszonerenligtvattendragsorganisationernaÖkad vattenmagasinerande förmåga i landskapetÖkad biologisk mångfaldVärde för friluftslivet, jakt och fiskeBättre tillgång på vatten för bevattningRecirkulering av närsalterAngelägna åtgärder blandandra enligtvattendragsorganisationernaEU:s miljöstöd styrs till områden där de gör störst nyttaUtnyttja stöd- och bidragsformer till jordbruket för att uppnå miljövinsterEU:s miljöstödInom ramen för vad regeringen ansett att bör utnyttjaav EU:s miljöstöd, har enligt uppgift frånJordbruksdepartementet ca av totalt ca avsatts för anläggande av våtmarker.Endast en mindre del av dessa medel för våtmarker ärdestinerade till Skåne.Av de medel för miljöstöd i jordbruket som har förhandlat sig till iEU om totalt ca , utnyttjas endast ca hälften. Dettamedför att vi inte kan genomföra de angelägna insatser som krävs för attuppnå det kvävereduktionsmål som vi själva satt upp och som skulle varitgenomfört . Bl.a. för att underlätta finansieringenav våtmarker och skyddszoner, borde ta hem hela det med EUframförhandlade miljöstödet.Det är viktigt att ta fasta på vad vattendragsorganisationerna här pekar på,nämligen att miljöstöden används där de gör störst nytta, såväl ursakområdessynpunkt som geografiskt. Det är tveksamt om så är fallet ,då man betraktar regelverket för miljö- och kulturstöd under innevarande år.En bättre samordning mellan och Miljödeparte-mentet hade möjligen inneburit en effektivare användning av de tyvärrbegränsade miljöstödsmedel som vi tar hem från EU. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör utnyttja en större del av det i EUframförhandlade miljöstödet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medfinansiera anläggandet av våtmarker ochskyddszoner genom användning av EU:s miljöstödsmedel så att det avriksdagen uppställda miljömålet att halvera kväveutsläpp till havetuppnås.