mot · GK02So280 · 1996-10-07 00:00:00 — Strategi för bättre folkhälsaHälsolägetSvenskarnas hälsa är i ett internationellt perspektiv mycketgod. Medellivslängden fortsätter att öka. var mänsmedellivslängd och kvinnors . Under desenaste åren har skillnaden i medellivslängd mellan män ochkvinnor minskat. Den främsta orsaken till den ökademedellivslängden är att dödligheten minskat.Men en nedgång i dödlighet i åldrarna har ocksåbidragit till den ökade livslängden.Våra största hälsoproblem är hjärt-kärlsjukdom, psykisk ohälsa, cancer,sjukdomar i rörelseorganen, olycksfall, allergier och infektionssjukdomar.Hälsoproblemen är ojämnt fördelade i befolkningen. Kvinnliga arbetare hart.ex. en sämre hälsoutveckling än kvinnliga tjänstemän. Äldre män iStockholm har haft en gynnsammare hälsoutveckling än män i yrkesverksamålder i glesbygd för vilka hälsoutvecklingen varit negativ sedan 20år tillbaka i tiden.Orsakerna bakom ohälsa och död år många, en del är förebyggbara, andrainte. De mest betydelsefulla faktorerna för folkhälsan är det allmännavälståndet, levnadsvanorna, miljön man lever och arbetar i samt denmedicinska utvecklingen. Det är en viktig politisk uppgift att bidra till attminska de stora folkhälsoproblemen vi har t.ex. missbruk, tobaksbruk,psykisk ohälsa, dåliga ohälsomiljöer och allergier genom förebyggandeinsatser.Regeringens insatserI beslöt regeringen tillsätta en särskild utredaremed uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för att minskamiljörelaterade hälsorisker i . I december 1995tog regeringen beslut om en statsrådsgrupp för folkhälsa med uppgift attbl.a. säkerställa att folkhälsoaspekter, i synnerhet åtgärder för att avhjälpaskillnader i ohälsa mellan olika grupper, vägs in i regeringens arbete. Vidareskall gruppen säkerställa att förväntade konsekvenser för folkhälsan avregeringens beslut redovisas och följs upp. Vi kan konstatera att dessaambitioner inte återspeglas i regeringens budgetproposition (1996/97:1).Hälsokonsekvensbeskrivningarna av t.ex. arbetslösheten lyser med sinfrånvaro. Detta är särskilt allvarligt eftersom regeringen inte kunnat leva upptill Socialdemokraternas vallöfte: en halvering av arbetslösheten. I Danmarkhar den höga arbetslösheten och bristerna i den medicinska och socialaservicen tillsammans med en mycket hög tobaks- och alkoholkonsumtion letttill ökad social utslagning och minskad medellivslängd för män. Värst utsattaär vissa invandrargrupper, kortutbildade, låginkomsttagare och barn i socialtoch ekonomiskt utsatta familjer. riskerar att hamna i en liknandesituation om vi inte får en annan politik.Vi anser att regeringens budgetförslag i fortsättningen skall innehållakonsekvensbeskrivningar av såväl besparingsförslag som andra förändringarsom kan ha effekt på folkhälsan. Detta bör ges regeringen till känna.Den liberala visionenI denna motion tar vi upp hur vill arbeta för enbättre folkhälsa. Vi tar också upp några speciellaohälsoproblem som allergier, självmord och olycksfall.Åtgärder för att komma tillrätta med beroende och missbrukav alkohol, tobak och droger behandlas i en särskild motion.Det går i stor utsträckning att påverka den egna hälsan men det behövsstödjande miljöer. Den kunskap som finns om samband mellan hur vi leveroch vår hälsa måste göras tillgänglig för alla. Att förändra sina levnadsvanorär sällan enkelt. Det får aldrig handla om att moralisera över människors sättatt leva, men väl om att finna och erbjuda vägar att göra medvetna val.Upplevelsen av välbefinnande är högst personlig, men ingen ska behöva haett riskfyllt levnadssätt i brist på alternativ. Vi anser att det finns enskyldighet att informera och dela med sig av kunskap som kan stimulera ochuppmuntra till ansvar för den egna hälsan. Utgångspunkten i folkhälsoarbetemåste vara att möta människor med inlevelse och förståelse, och en stark tropå att människor själva besitter redskapen för förändring.Människors livsvillkor är olika och de påverkar i hög grad hur vi mår.Arbetet, ekonomin, familjesituationen, hur och var vi bor hör intimt sammanmed möjligheterna att uppnå god hälsa. Ekonomiska och sociala problem gördet svårt för människor att växa och ta ansvar för sitt eget liv. Vi liberalervärnar därför om den generella välfärdspolitiken.Ett sätt att förebygga ohälsa som visat sig är att stärka lokalsam-hället/närmiljön i den egna stadsdelen. Det handlar om insatser som syftar tillatt bygga upp och stärka de sociala nätverken, sysselsättningen, den lokalaservicen och den sociala integrationen i segregerade förortsområden. Ingenska på grund av sitt sätt att leva kunna nekas stöd, hjälp eller viss medicinskbehandling. Det kan emellertid i vissa fall finnas medicinska skäl att avståfrån t ex en hjärtoperation. Men alla människor har rätt till en andra chans.Lagar behövs ocksåLagstiftning som rör alkohol, tobak, allergier, miljö ochsmittskydd är ett nödvändigt stöd för ett effektivtfolkhälsoarbete. Socialförsäkringssystemet är också ettbetydelsefullt hjälpmedel. Lagarna måste, framför allt när detgäller droger, vara inriktade på att skydda och stödja barnoch ungdomar. Den svenska alkoholpolitiken betraktas av endel som ett uttryck för förmynderi, men den har bevisligenvarit effektiv. Den är också ett för samhället billigt sätt attuppnå bättre folkhälsa. Svensk alkohol- och narkotikapolitikanses i internationellt folkhälsoarbete vara ett föredöme förandra länder i . Vinster i liv och hälsa måste vägasmot en trots allt ganska begränsad inskränkning i denpersonliga friheten.Ett effektivt folkhälsoarbeteDet tar i allmänhet att uppnå resultat ifolkhälsoarbetet. Men en positiv förändring måste ändå varasannolik för att en satsning på en viss åtgärd ska kunnaförsvaras. De samhällsmedicinska enheterna och olikakunskapscentra måste bidra med den vetenskapligakompetens som är nödvändig som stöd för det praktiskafolkhälsoarbetet. Det behövs bättre kunskaper om hur vi skaomsätta kunskap i handling. Vi vet mer om vilkaproblem som finns än hur vi ska kunna lösa dessa.Vi anser att det alltid ska finnas mål för satsningar på förebyggande arbetesom går attfölja upp och utvärdera.I dag vet vi för litet om vilka metoder som är de mest effektiva. Men denkunskap som trots allt finns måste självklart användas i det konkretafolkhälsoarbetet. Det viktigaste är att uppnå långsiktiga och beståendeeffekter. Det ligger också ett stort värde i att kunna ta vara på effekter avsjälva processen i en metod. Vi anser därför att s k självhjälpsgrupper(människor i samma belägenhet och med samma problem går samman för attförsöka stödja varann och påverka sin situation till det bättre, t.ex.arbetslösa) och andra slags nätverk är intressanta metoder som bör blivanligare i folkhälsoarbetet.Samarbete och samverkan är nyckelbegrepp också i folkhälsoarbetet. Detär själva förutsättningen för att något ska bli gjort och ska det som görs blibra så måste samarbetet mellan vetenskaplig expertis på central nivå ochfolkhälsans olika aktörer på lokal nivå fungera. De s k hälsoprogrammenmåste t ex utnyttjas bättre.Samverkanscentrum, där kommunen, och statliga myndigheterarbetar tillsammans för att skapa ett gemensamt stöd från det professionellanätverket, är en bra modell. I gemensamma lokaler ökar förutsättningarna förett framgångsrikt samarbete.Det behövs särskilda utbildningsinsatser för viktiga s k nyckelgrupper,t.ex. utbildning för barnomsorgspersonal i hur man arbetar allergiföre-byggande. Alla bör ha ett hälsoekonomiskt synsätt. Det är också mycketviktigt att ta tillvara den kunskap som finns inom frivilligorganisationerna.Sist men inte minst måste engagemanget hos alla "eldsjälar" tas till vara.Folkhälsoarbete näramänniskornaDet praktiska folkhälsoarbetet ska i huvudsak bedrivaslokalt, och utifrån de särskilda folkhälsoproblem ochförutsättningar som finns i ett visst geografiskt område.Folkhälsoinstitutets roll blir att förmedla kunskap attanvändas i det lokala arbetet.Det krävs samverkan mellan kommunen, , myndigheter ochfrivilligorganisationer. Det innebär för det praktiska arbetet att det inom allakommuner bör finnas en lokal folkhälsogrupp som arbetar över myndighets-,verksamhets- och revirgränser. Lednings- och samordningsansvaret bör delasmellan de lokala sjukvårdsområdena och kommunerna.Kommunerna måste ta ett större ansvar för folkhälsofrågorna. Det är iförsta hand i de kommunala förvaltningarna beslut fattas som påverkarfolkhälsan, till exempel inom byggnadsnämnd, skola och socialtjänst.Folkhälsogrupperna ska ha ett tydligt mandat från den politiska ledningen ikommuner och landsting. Målen ska vara väl förankrade och accepteradebåde bland dem som fattar besluten och dem som ska verkställa dessa.Hälsoekonomiska bokslut i kommuner och landsting är ett sätt att systema-tiskt följa upp folkhälsoarbetet. Det hälsoekonomiska bokslutet bör beskrivaprocesser och konkreta förändringar mellan åren. I arbetet med hälsobokslutgäller det också att finna variabler som går att översätta i finansiella termer.Politikernas rollFolkhälsoarbete innebär i praktiken många etiskaställningstaganden. Det kan uppstå konflikter mellanmänniskors personliga integritet och exempelvis behovet avinformation för att kunna ställa upp med ändamålsenligainsatser för en bättre hälsa. Därför behövs politikerna ifolkhälsoarbetet. Det behövs även direkta kanaler mellanfolkhälsogrupperna och de politiska beslutsfattarna. Det ärockså av den anledningen viktigt att politiker finnsrepresenterade i folkhälsogrupperna och leder dessa.Folkhälsogrupperna får därmed också tyngd och status.Folkrörelser och föreningarFolkrörelser som har spelat en stor roll förfolkhälsan i . har inte folkrörelserna den storabetydelse som de en gång hade, men deras betydelse är trotsdetta underskattad. Frivilligorganisationerna borde i betydligthögre utsträckning än involveras i folkhälsoarbetet. Deskapar legitimitet åt ett arbete som annars riskerar att bli enangelägenhet för experter och myndigheter. All erfarenhetvisar att "folkligt" deltagande är nödvändigt för att nåresultat. Organisationerna kan också göra viktiga konkretainsatser för att förebygga ohälsa, dels genom att allmäntaktivera och engagera, dels genom att delta ivolontärverksamhet inom vården och äldreomsorgen.Ensamhet, som inte är självvald, är ett av de största folkhälsoproblemenmen syns inte i statistiken. Ensamheten kan inte lösas genom politiska beslutom större offentliga insatser. Politiska beslut kan bara skapa bättre ellersämre förutsättningar för sociala kontakter. Föreningar och samfund - vidsidan av släkt, grannar och arbetskamrater - har däremot stora möjligheter attgenom personligt engagemang bidra till att minska ensamheten och därtillrelaterade hälsorisker.ArbetsplatsenMycket kan göras i arbetslivet för att förebygga ohälsa. Detfinns jämförelsevis många lagar och regler som stadgararbetsgivarens ansvar för arbetsmiljö och hälsa. En radhälsoproblem beror på hur man har det på arbetsplatsen t.ex.psykosociala problem, stress eller fysiskt påfrestande arbetensom kan ge förslitningsskador. Mobbning är fortfarande ettunderskattat problem på arbetsplatsen. Missbruksproblemupptäcks inte så sällan på arbetsplatsen men arbetsgivarnasaknar ofta kunskap om hur det skall kunna göra något åtdetta.Det är viktigt att stimulera arbetsgivare att minska risken för ohälsa påarbetsplatsen genom t.ex. förändrad arbetsorganisation och förbättringar iarbetsmiljön. Företagshälsovården har här ett stort ansvar att medverka idetta arbete. Företagshälsovården brottas emellertid med en radproblem vilka vi utvecklat närmare i vår sjukvårdsmotion, där vi föreslagit enutredning om företagshälsovårdens ställning, inriktning och framtidafinansiering.Det är också viktigt att försöka se hur hälso- och sjukvården kan stöttaföretag i arbetet med att förebygga ohälsa knuten till arbetslivet genomspridning av kunskap och samverkansprojekt. Ett sätt kan vara att tillsättasärskilda hälsoplanerare i sjukvårdsområdena som har till uppgift att geföretag kunskap och stöd när det gäller förebyggande arbete.FinansieringStat, kommuner och landsting har alla ont om pengar. Det ärbåde ett hinder och ett skäl för att satsa särskilda resurser påförebyggande insatser. De eventuella ekonomiska vinsternaär långsiktiga. Det behövs därför särskilda "öronmärkta"pengar. Förebyggande insatser riskerar i annat fall attprioriteras lågt, när de ställs mot åtgärder, vård ochbehandling som har omedelbar och uppenbar nytta. I detlängre perspektivet är målet att allt folkhälsoarbete ska varaen naturlig och integrerad del i verksamheten.Det är totalt sett små resurser som satsas på prevention. Detta är viktigt atthålla i minnet när det förebyggande arbetet kritiseras. Men det är inte alltiddet behövs särskilda ekonomiska medel för förebyggande arbete. Det går attutnyttja de resurser som redan finns på ett betydligt bättre sätt än i dag.Samordning blir en ekonomisk vinst i sig. Kommunerna bör t ex också kunnafinansiera lokaler för frivilligorganisationer som gör insatser i folkhälso-arbetet.Vi vill i det här sammanhanget erinra om rekom-mendation om en miniminivå för den landstingsfinansierade hälso- ochsjukvårdens konkreta förebyggande arbete i storleksordningen perinvånare. Därtill krävs enligt förbundet motsvarande resursinsats frånkommunerna. Nivån bör successivt höjas, så att den är perinvånare . I områden med stora folkhälsoproblem bör den varabetydligt högre.Det är viktigt att ta vara på "eldsjälarna" i folkhälsoarbetet, bland ideellaföreningar och anställda. De ska kunna få ekonomiskt stöd för goda projekt.Folkhälsoanslagen ska därför vara öppna för ansökan till primärpreventivaprojekt.Företagarna är en ofta bortglömd möjlig finansiell partner i det före-byggande arbetet. kan det finnas intresse hos det lokalanäringslivet att bidra finansiellt till folkhälsoarbetet genom t ex sponsring.Sprida insatserna ellerkoncentrera?Det är uppfattning att mest resurser ochengagemang bör satsas i områden med hög ohälsa. I vissadelar av landet är sjukfrånvaron hög samt antaletförtidspensionerade och arbetslösa mycket stort. Denpsykiska hälsan hos barnen är sämre och andelen barn medkroniska sjukdomar som t ex astma större. Det är ocksåbetydligt fler barn i de segregerade områdena som inte klararden s k fyraårskontrollen. Detta är alarmerande.Det är också utifrån tillgänglig kunskap mer effektivt att inrikta detförebyggande arbetet på kända riskgrupper än på en i huvudsak frisk allmän-het.Hur ska folkhälsoarbetepraktiskt bedrivas?Det finns vissa "arenor" i samhället som är särskilt viktigaför att förebygga ohälsa och för att ge alla möjlighet att ta delav kunskap och information om vad som kan ge ett friskt ochlångt liv. Med stöd av kunskap och genom att vinna insiktkan människor sedan själva forma det "goda livet". ärambitionerna och förmågan att bedriva effektivtfolkhälsoarbete mycket varierande inom de olika "arenor" vibeskriver. De frågor man som politiker måste sig är:bedrivs folkhälsoarbetet inom områden som är prioriteradeoch viktiga för folkhälsan? Finns mål uppsatta? Kan detkonkreta arbetet utvärderas? Arbetar man på ett sätt somförväntas ge resultat?Förebyggande arbete inomsjukvårdenHusläkaren har en viktig funktion i det förebyggande arbetet.Det gäller särskilt den individuella rådgivningen om att t exsluta röka eller minska en för hög alkoholkonsumtion. Attpatienten träffar sin "egen" läkare - husläkaren - skapargoda förutsättningar för en verkligt effektiv hälsorådgivning.Men inom ramen för det s k områdesansvaret harprimärvården också ett ansvar för att arbeta förebyggandegentemot olika befolknings- eller riskgrupper i närområdet. Idetta arbete har distriktssköterskan en mycket viktig uppgift.Ungdomsmottagningarna utgör en viktig resurs både för att hjälpaungdomar vid val av preventivmedel och i sex- och samlevnadsfrågor menockså när de har behov av att prata om något som är svårt i deras liv eller attde vill ha en undersökning av om deras kroppsutveckling är normal....på apotekenApoteken kan ses som hälso- och sjukvårdens frontlinje. Ditgår människor innan de söker sin husläkare iförhoppning om att kunna klara av sina problem själva.Apoteken är därför en resurs för samhället att ta till vara ochanvända för kunskapsöverföring. hartagit vara på denna resurs bl a för spridning av informationunder astma-allergiåret. Vi anser att apoteken också ifortsättningen bör användas som kunskapsspridare ifolkhälsoarbetet....inom socialtjänstenSocialtjänsten har stora uppgifter i det förebyggande arbetet.Här kommer man i naturlig kontakt med och kan identifierariskgrupper. Arbetslöshet och sysslolöshet är t ex storariskfaktorer för ohälsa.Arbete bland barn och ungdomar i riskzonen ska ha hög prioritet.Barnhälsovården och förskolorna måste gemensamt utarbeta metoder för atttidigt fånga upp barn till sviktande föräldrar och stödja dessa, t ex genomkontaktpersoner, nätverk och alkoholrådgivning. måste ocksåtidigt identifiera utagerande, kriminella ungdomar och tillsammans med democh deras föräldrar skapa stödjande miljöer.Under senare år har socialbidragsberoendet ökat, främst p.g.a. den högaarbetslösheten. Särskilt allvarligt är det stora socialbidragsberoendet blandungdomar. Kraftfulla insatser måste sättas in i syfte att bidra till attmänniskor kommer tillbaka till arbetsmarknaden. Socialbidragstagare skagenom aktiva åtgärder uppmuntras att söka arbete eller utbildning.Socialtjänsten ska uppmuntra nätverksbyggande och frivilligt socialt arbetegenom att t ex tillhandahålla lokaler och telefon eller ordnafrivilligcentraler,dit föreningar och enskilda kan vända sig som vill bidra med förebyggandearbete och sociala insatser på sin fritid.... inom fritidssektornFritidsledare och andra som arbetar med barn och ungdomarska ha möjlighet till viss utbildning, t.ex. nätverksutbildning,för att kunna medverka i folkhälsoarbetet. Vilken attityd ochvilket synsätt som råder inom olika idrottsrörelser till t exdroger, dopning och kost påverkar ungdomars levnadsvanor.Inom fritidssektorn bör man kunna upptäcka tidigt missbruk,självsvält och andra hälsoproblem. Det är viktigt attfritidsledarna har ett gott samarbete med socialtjänst, polisoch hälso- och sjukvård för att åtgärder snabbt ska kunnavidtas när hälsoproblem upptäcks.... i skolanVanor och beteenden grundläggs . Den som blirvanerökare har t ex som regel börjat röka före ålder.Skolan är därför en central arena för det förebyggandearbetet, eftersom man där kommer i kontakt med alla barnoch ungdomar och indirekt också med deras föräldrar.Skolans insatser är särskilt viktiga för barn från hem därföräldrarnas stöd sviktar, men ifråga om att t ex förebyggarökning och alkoholbruk så är det alla ungdomar det handlarom.Skollagen ger stöd för folkhälsoarbete inom skolans ram. Där står bl a attvarje kommun ska anta en skolplan, som ska innehålla övergripandeviljeinriktningar och ambitioner vad gäller hälsa och miljö. Det är viktigt attskolplanerna följs upp och utvärderas kontinuerligt.För att folkhälsoarbetet ska bli framgångsrikt måste skolledningarnaengageras, eftersom det är viktigt att de fungerar som motor i det konkretaarbetet i skolan. Lärarna är också en nyckelgrupp, eftersom folkhälsofrågor-na bör integreras på ett naturligt sätt i den ordinarie undervisningen. För denuppgiften är lärarna själva ofta dåligt rustade, i synnerhet lärare som inteutbildats . Det är därför viktigt att även lärarna får del avaktuell kunskap på folkhälsoområdet.För att undervisning om t ex alkohol, narkotika och tobak verkligen skaleda till beteendeförändring krävs ett strategiskt och långsiktigt arbete. Detärinte nog att satsa på traditionell hälsoundervisning som inriktas på enskildahälsoproblem eller beteenden och som primärt syftar till att höja barns ochungdomars kunskapsnivå. Undervisningen måste i stället ha ett helhets-perspektiv och bygga på vad ungdomarna själva upplever som behov ochproblem. Det är av avgörande betydelse att barnen och ungdomarna själva ärdelaktiga och får vara med och genomföra själva arbetet.Skolhälsovården har en central roll i det förebyggande arbetet.Skolhälsovården ska i hög grad inriktas på elevernas arbetsmiljö, bl.a. före-bygga mobbning. Kontakterna och samarbetet mellan husläkarmottagningaroch skolhälsovården bör förbättras, i syfte att bättre kunna utnyttjakunskapen och kompetensen om barnens och ungdomarnas hälsa. Ivår motion om beroende utvecklar vi närmare hur skolhälsovården ochSkolverkets roll i det förebyggande arbetet kan förstärkas.Hem och Skola-föreningarna, och andra föräldraföreningar, ska integrerasi arbetet och uppmuntras att bilda nätverk också när det gäller det före-byggande hälsoarbetet. Många föräldrar känner sig osäkra i sin föräldrarolloch behöver stöd och uppmuntran när det t ex gäller hur man ska tacklaalkohol- och tobaksbruk bland ungdomarna.Det förebyggande arbetets förutsättningar att bli lyckosamt är i högsta gradberoende av både föräldrarnas engagemang och samarbetet med närpolis ochsocialtjänst.... i miljöarbetetMiljöproblem och hälsoproblem hänger ofta nära samman.En aktiv miljöpolitik kommer därför att hapositiv påverkan inte bara på miljön, utan också påfolkhälsan. Vissa hälsoproblem beror på direktmiljörelaterade faktorer. Det är därför en viktig kommunaluppgift att spåra upp och ta itu med hälsorisker i den yttreoch den inre miljön, t ex avgaser och andra luftföroreningar,utsläpp, buller, radon och mögel. Dessa frågor har inte alltidfått den uppmärksamhet de förtjänar och de bör prioriterashögre. Offentlighetsprincipen ska självfallet råda i frågorsom rör människors hälsa, t ex när det gäller utfallet avradonmätningar.Det är viktigt att ta tillvara det engagemang och den uppmärksamhet somfinns bland allmänheten när det gäller att förebygga olycksfall. Varjekommun/kommundel bör ha ett särskilt telefonnummer dit allmänheten kanringa och påtala risker och faror i miljön, t ex en trasig rutschkana pålekplatsen eller halkrisk p g a dålig snöröjning i en trappa.Speciella hälsoproblemUnder denna rubrik vill vi lyfta fram hälsoproblem sompåfordrar speciell uppmärksamhet.AllergierEn betydande andel av befolkningen besväras av allergi ochannan överkänslighet. Dessa sjukdomar ökar i förekomst ochman uppskattar nu att mellan avbefolkningen har sådana problem. I denna sjukdomsgruppingår astma, allergiskt snuva och olika typer av hudutslag.Orsakerna är ofullständigt kända men helt klart är attrökningen och inomhusmiljön spelar stor roll.Forskningen kring allergisjukdomarna måste intensifieras. Vi vetfortfarande alldeles för litet om vad som orsakar allergier, vilka som är iriskzonen och varför allergierna ökar så kraftigt. Det är förvånande attregeringen inte särskilt tar upp denna sjukdomsgrupp i propositionenForskning och samhälle (1996/97:5) och budgetpropositionen. tagit fram en redovisning av forskningsläget samt vilkenforskning som behövs för att avhjälpa den kunskapsbrist som råder inomallergiområdet. Vi anser att det är angeläget att forskningsråden beaktar deforskningsbehov som lyft fram.De förebyggande insatserna måste intensifieras. Primärvården samt mödra-och barnhälsovården har här en viktig roll också för att tidigt upptäckaproblemen. Rätt diagnos och rätt medicinering är A och O för patienterna.Föräldrar, dagispersonal, lärare måste få kunskap om betydelsen avvädring, god hygien inomhus och vilka husdjur som kan framkalla allergier.Luftföroreningarna är också av betydelse när det gäller utveckling avallergier. Därför måste de också bekämpas - inte minst bilarnas utsläpp avbilavgaser.Folkhälsoinstitutet har gjort betydande insatser inom allergiområdet. Bl ahar man arbetat med att stödja kommunerna att bli allergianpassade. Man hart ex haft en tävling om att bli "Årets allergikommun". För att få delta måstekommunen ha tagit ett politiskt beslut om att arbeta allergiförebyggande samtinrätta en allergikommitté och upprätta ett handlingsprogram mot allergier.Tillsammans med apoteken har man drivit en informationskampanj omastma och allergier under ett temaår. Astmaåret resulterade i en signifikantminskning av antalet dödsfall i astma.