mot · GK02Sk630 · 1996-10-07 00:00:00 — Differentierad energiskatt för drivmedel Omställning av energiskattför drivmedelI tidigare propositioner har regeringen beskrivit att det finnsskäl att utveckla användandet av skatter och avgifter för attstyra om mot ett ekologiskt mer uthålligt samhälle.Ett omvandlingstryck i form av energiskatter är viktigt för att skynda på enomställning som är nödvändig.Regeringen föreslår i budgetpropositionen höjda energiskatter som en del ifinansieringen av utbildningssatsningarna och för att bidra till dennödvändiga omställningen av energisystemet.Vi motionärer delar regeringens synsätt vad avser att använda skatter ochavgifter som instrument i att styra om mot ett ekologiskt mer uthålligtsamhälle - men vi ser en fara i att inte regeringen tänkt sig en merafördelningspolitisk och regionalpolitisk modell i uttaget av energiskatterna -och då främst vad avser bensinskatten.Vi motionärer anser det vara fullt möjligt att införa ett system meddifferentiering av energiskatterna. I budgetpropositionen föreslås således enhöjning av energiskatten med en likvärdig procentsats över hela landet, utanatt man på annat sätt ger uttryck för kompensation för glesbygden.I KomKoms delbetänkande lyfts denna problematik fram. I delbetänkandetuttrycker KomKom behovet av kompensation till dem som har långaarbetsresor samt att bränsleprishöjningar får oacceptabla fördelningseffektervad avser exempelvis behovet av övriga nyttoresor. Därför föreslås attåtgärder för att motverka dessa nackdelar för glesbygdsboende kan kompen-seras genom åtgärder inom ramen för regionalpolitiken i vid mening. Dettauttryck är ett regionalpolitiskt sektorsansvar (trafiksektorn). Vi motionärermenar att ett differentierat uttag av avgifter kan vara en möjlig modell. Ettsådant kompensationstänkande är helt nödvändigt då ser så olika ut.Sveriges miljökarta visar stora skillnader mellan landsdelar och regioner ifråga om belastning av miljön. 90-talsgruppen diskuterade också en regionaldifferentiering av miljöpolitikens verkningsmedel i sin rapport. En sådan kanöka träffsäkerheten och effektiviteten i miljöpolitiken. Ett generellt regelverkmed miljörestriktioner skall ha bra effekt och vara rättvist. I vittskilda naturtyper från skånsk slätt till fjällbygd, i storstad och i inlandetsglesbygd, är det föga troligt att åstadkomma ett sådant regelverk somuppfattas rättvist.I bygder med stora avstånd och relativt sett många små tätorter ochutpräglad glesbygd, är det en nödvändighet för att skapa inomregional balansoch ge alla möjlighet till frihet i bosättningen. Effektiva styrmedel som ger enrättvisa i ekonomins återhämtning är fundamental för den framtidautvecklingen.Vi motionärer anser att vårt förslag vad avser energiskatteuttaget på bensinsnarast prövas av regeringen.Boverkets studier visar att de som bor i mellanstora städer åker bil minst.De som bor i storstäder och i glesbygd har ungefär samma årliga körsträckaper person. Arbetsresor är den vanligaste transportorsaken. Skillnadernaligger i att glesbygdsborna saknar egentliga kollektiva transportmedel somalternativ. Det är allra tydligast i skogslänen och då speciellt i inlandet.Det finns också en annan skillnad. Storstadsbon kör sin bil i en region därregionens egna utsläpp ligger långt över vad naturen uthålligt tål. Dennabelastning är ett resultat av den regionala täthet som anses ge regionen dessekonomiska styrka och innevånarna fördelen av en hög genomsnittsinkomstsamt tillgång till täta kollektiva kommunikationer. Bensinpriset är högrei glesbygd i inlandet än i storstäder och kustnära områden, på grund av blandannat transportzonindelning.Glesbygdsbon i inlandet (stödområdet) kör sin bil i en miljö där de egnautsläppen ligger långt under vad miljön uthålligt tål. Det är ett resultat avdengleshet i bebyggelsen som allmänt anses vara glesbygdens svaghet och somär orsaken till den lägre genomsnittsinkomsten och det större bilberoendet.En ytterligare synpunkt är att förutom skillnader i miljöpåverkan så har nusom sagt kostnadsläget nått den ekonomiska smärtgränsen för glesbygdsbonvad avser bruk av bil för transport till och från arbetet samt besök i affär ochövrig samhällsservice. Någon kollektivtrafik är omöjlig att åstadkomma dådet i regel vore billigare att köpa in ett fordon till varje passagerare. Detkaninte vara rimligt att storstadsbon och glesbygdsbon ska betala sammamiljöavgift/bensin eller drivmedelsskatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett omfördelningssystem där glesbygden kompenserasför att uppnå en bättre regional balans för det hållbara samhället