mot · GK02U611 · 1996-10-07 00:00:00 — Kolonialmakten lämnade 1976 , varvidgrannlandet ockuperade landet. Denna annekteringfördömdes av FN. har försökt att stärka sinmakt över och fört ett grymt krig mot landetsbefolkning. Många människor har dödats i kriget. Båda sidorhar tagit krigsfångar. Polisario har föreslagit fångutväxling.Marocko har dock vägrat sådan. I hålls även civilasaharier fängslade. 1991 frigavs några hundra, men nyaarresteringar har gjorts. FN har engagerat sig i konfliktenmellan och och försökt att få till stånd enfolkomröstning när det gäller frågan omsjälvbestämmanderätt för . har dock påolika sätt saboterat FN:s försök att få en sådan till stånd. Denhar skjutits framåt i tiden. Det hotfulla iden aktuella situationen är att FN minskar sitt engagemang iVästsahara, vilket skadar såväl den sahariska befolkningensom FN:s anseende.Den politiska situationenEfter långdragna och intensiva förhandlingar med parterna ikonflikten mellan och lyckades FN ochOAU att 1991 utarbeta en plan som syftar till att organiseraen fri och korrekt genomförd folkomröstning i frågan om detvästsahariska folkets rätt till självbestämmande. Resultatetvar en kompromiss mellan de båda parterna som också kundegodtas av det internationella samfundet.Under de fem år av enorma ansträngningar som förlöpt , för attkomma till en definitiv uppgörelse, har - förutom att en bräcklig vapenvilakommit till stånd - inga framsteg gjorts.Alltsedan FN:s och OAU:s gemensamma plan antogs har den marockanskaregeringen använt sig av alla upptänkliga medel för att sabotera den ochförsökt att förvandla den till en trojansk häst som skall "legitimera"illegala ockupation av . Sålunda har de marockanskamyndigheterna genomfört en massiv förflyttning av tusentals marockanskamedborgare till västsahariskt område i det uppenbara syftet att försöka fåmarockanerna att bli den sahariska befolkningen överlägsen i antal. Målet äratt förhållandet marockaner/saharier skall uppnå tre till en, varefter deinflyttade marockanerna inför folkomröstningen avses bli identifierade somsaharier med rätt att delta i folkomröstningen.I dag är arbetet med identifiering och registrering av vilka som är saharieroch vilka som är marockaner fullständigt paralyserat. Den marockanskaregeringen vägrar kategoriskt att tillgodose de krav på öppenhet och insynsom ställs. Den motsätter sig att ger offentlighetåt de röstlängder, som i enlighet med paragraf 16 i FN:s rapport /1996/43från FN:s generalsekreterare skall upprättas inför folkomröstningen.Marockos obstruktionspolitik går ut på att man vägrar samtal ochförhandlingar och syftar till att med hjälp av omfattande valfusk genomföraen folkomröstning, som skall rättfärdiga en fortsatt ockupation av Västsahara.Kung uttryckte så sent som sina fortsattaockupationsplaner, sitt förakt för och demokratin somsådan, då han förklarade att "med eller utan folkomröstning kommer vi attstanna i vårt . "FN i VästsaharaAtt kunnat uppträda på detta sätt beror på att manfrån den marockanska regeringens sida är övertygad om attFN saknar förmåga att uppträda med tillräcklig fasthet ifrågan om självständighet och att organisationeninte är stark nog att driva igenom sina planer på enfolkomröstning som kan leda till fred i området ochsjälvständighet för Västsahara.FN:s säkerhetsråd har i resolution nr 1056 godtagit generalsekreterarensåtgärd att "temporärt inställa identifieringsarbetet ... understödja minskningenav militära del ... uppmuntra parterna att söka nyavägar för att skapa förtroende för varandra i syfte att undanröja hinder förgenomförandet av tidigare planer ...", EU, FN ochVästsaharaSverige betraktas på flera håll i världen, bland annat avPolisario, som en oberoende röst som stött rätttill självbestämmande. har fortfarande ettinternationellt anseende och ansvar att leva upp till. Därför ärdet både konsekvent och rimligt att , i ett förVästsaharas folk kritiskt skede i självständighetskampen,engagerar sig än mer aktivt för att bekämpa Marockosockupation av . skulle kunna spela enframträdande roll inom EU och FN för att driva på kravet atten folkomröstning skall äga rum under demokratisktanständiga former med korrekta röstlängder, respekt förvalhemligheten och med valobservatörer från olikainternationella organ som har full insyn över valproceduren.EU:s politik i frågan om måste stå i överensstämmelse medinternationell lag och med viljan att åstadkomma en i demokratiskt avseendegodtagbar folkomröstning och understödja kampen för demokratiskaförhållanden och respekt för mänskliga rättigheter. är det uppenbart attden marockanska regimen inte hyser någon respekt för vare sig demokratieller mänskliga rättigheter.Brotten mot mänskligarättigheter i MarockoDen marockanska regeringen har utan rannsakning ochrättegång spärrat in anhängare till Polisario och andrapolitiska motståndare. har rättegångar hållits, vilkadock sällan varit offentliga.Då internationella organisationer förhört sig hos marockanska myndigheterom vart politiskt aktiva västsaharier tagit vägen har många förklarats ochrapporterats som "försvunna". I andra fall har den marockanska regeringenförnekat de eftersöktas existens och påstått att de listor över "försvunna" somrapporterats bara utgör en del av de propagandaknep som Polisario användersig av. och andra internationella organisationerefter påtryckning lyckades få 265 "försvunna" frigivna , visade det sigatt flera av de personer, vars existens de marockanska myndigheterna idogtförnekat, fanns med bland de frigivna.Även om de marockanska myndigheterna efterinternationella påtryckningar frigivit fängslade och "försvunna" har nyafängslanden och försvinnanden inträffat. Bland Amnesty Internationalsmånga uppmärksammade fall återfinns till exempel Kelthoum och hennes kamrater. Det är väl belagt att anklagelserna mot henneoch andra var falska, bevisen fabricerade, medgivanden framtvingade undertortyr, rättegången i flera andra avseenden rättsvidrig och straffen utan rimligproportion till "brottet", som bestod i att de deltagit i en fredligprotestdemonstration. Kelthoum dömdes av enmilitärdomstol till fängelse. Starka internationella påtryckningar leddetill slut till att Kelthoum frigavs under 1996.Kelthoum fall är dock inget undantag. Snarare ärrättsvidriga domar och hårda straff legio medan Kelthoum frigivning är något unikt.I de marockanska fängelserna utsätts fångarna regelmässigt för tortyr, somi flera fall lett till döden eller givit de fängslade allvarliga skador förresten avlivet. Detta finns väl belagt i rapporter från (densenaste från ).Olika diplomatiska och andra insatser måste göras för att få slut på tortyrenoch framtvinga frigivning av västsahariska och andra politiska fångar iMarocko. Kelthoum fall visar att sådanaansträngningar inte är fruktlösa.Sverige och insatserna iflyktinglägren i följd av den svåra situationen i - kriget ochförföljelserna - har många västsaharier tvingats att fly tillfrämst . finns det 24 flyktingläger i mesta av hjälpen till dessa flyktingläger har kommit frånAlgeriet, även om hjälpen kommit även från andra håll.Algeriet genomlider emellertid just nu en långvarigekonomisk och politisk kris.Sverige har lämnat ett bistånd på tillvästsahariska flyktingar i som främst gått till kvinnor, barn ochgamla. Hjälpen har administrerats genom , och andrafrivilligorganisationer. En stor del av hjälpen går till mjölkpulver, vatten ochsjukvårdsutrustning. Av och till har olika organisationer försett flyktingarnamed kläder.För två år sedan regnade det - den 30-31oktober. Det kan låta som om detta regn var välkommet i den öken därflyktinglägren är belägna. Men regnen var skyfall, som förstörde mycket avdet som flyktingarna själva och de internationella hjälporganisationerna byggtupp när det gäller sjukvård, skolor m.m. Likaså förstördes de bostäder i formav lerhyddor och tält i vilka flyktingarna lever. Flyktingarna har ännu inteåterhämtat sig från dessa förstörelsebringande regn. Till råga på allt har dengångna sommaren varit osedvanlighet. Temperaturer på upp till 53 graderCelsius har uppmätts. Ett starkare stöd än tidigare till de västsahariskaflyktingarna i är av nöden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat aktivt svenskt engagemang för framtid i EU ochFN och andra internationella organ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intensifierat stöd för en korrekt registrering inför och ett korrektgenomförande av folkomröstningen i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördömande av agerande att försvåra möjligheterna tilldialog, förhandlingar och fångutväxling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på frigivning av de politiska fångarna från och ettslut på tortyren,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd till flyktingarna i .