mot · GK02A266 · 1996-10-07 00:00:00 — Personer med olika funktionshinder behöver i de allra flestafall särskilt stöd för att kunna bidra till sin egen försörjning.Sådana stöd bör vidareutvecklas mot så effektiva ochpraktiska former och i sådan omfattning att denarbetshandikappade själv får reella förutsättningar att kunnautföra ett eget meningsfullt och utvecklande arbete.Ett statligt bidrag för detta ändamål kanaliseras genom det statligt helägdaSamhall AB.Vid årsskiftet 1995/96 hade cirka 32 000 anställda (varav 29 000med arbetshandikapp) och koncernens försäljning uppgår till drygt4,. Inom koncernen finns över 800 arbetsställen på330 orter runt om i landet. Koncernen omfattar moderbolaget och26 rörelsedrivande dotterbolag i Sverige.Samhalls verksamhetsidé är "att skapa meningsfullt och utvecklandearbete för arbetshandikappade där behoven finns." producerar bådevaror och tjänster, som i konkurrens med övrigt näringsliv skall avsättas påmarknaden. Detta är ett led i arbetsmarknadspolitiska uppdrag.Fram till 1980 hade de skyddade verkstäderna över 140 olika huvudmän.Det var antingen en kommun, ett landsting eller AMS, som dittills stått somhuvudman. omorganiserades verksamheten, en stiftelse bildades pånationell nivå med samordnad verksamhet i 24 stiftelser fördelade på länen.En speciallagstiftning reglerade kopplingen mellan de nationella ochregionala nivåerna. ombildades dessa stiftelser till nuvarandekoncern, Samhall AB.Organisationsförändringarna har syftat till att effektivisera verksamhetenoch att göra det arbetsmarknadspolitiska uppdraget tydligt. Vidare har detvarit en strävan att sätta arbetstagaren med funktionshinder än tydligare icentrum och erbjuda denne en adekvat rehabilitering och ett meningsfulltoch utvecklande arbete. I målsättningen ingår också att en andel av Samhallsanställda skall övergå till den ordinarie arbetsmarknaden.Erfarenheterna visar på många goda resultat men också en radbieffekter som konkurrenssnedvridning och andra marknadsstörningar. Föratt värna om de arbetshandikappades situation är det nu dags att gå vidareoch finna lösningar som undanröjer marknadsstörande effekter av Samhallstotala verksamhet.Merkostnaderna för arbetsmarknadspolitiska uppdrag täcks avstaten. Konkurrensneutralitet skall upprätthållas genom att alla företags-mässiga kostnader lyfts in i koncernens och dotterbolagens kalkylunderlagför en given produkt eller tjänst. Här återfinns den s.k. merkostnads-ersättningen. Den syftar till att kompensera för den arbetshandikappadesbehov av längre arbetstid/speciella arbetsredskap för en given produk-tionsinsats - inte att subventionera produktionskostnaderna därutöver.Samhall täcker de flesta branscher och är inom flera produktområdenmarknadsledande, inom andra nära att inta en i konkurrenslagens meningmarknadsdominerande ställning. Inom vissa branscher, speciellt inomtjänstesektorn, bedrivs offensiva marknadsinsatser. har genom sinuppbyggnad och storlek många stordriftsfördelar. Detta i kombination medkoncernens motstridiga målformuleringar och kriterier för bedömning avuppnådda resultat kan leda till konkurrenssnedvridande investeringsbeslut,marknadsstörningar till skada för effektiv konkurrens och till hinder ochfördröjning av bransch- och strukturförändringar.Riksdagen ställer krav på inom fyra målområden, nämligen: Meningsfullt och utvecklande arbete för arbetshandikappade. En viss andel av rekryteringen från prioriterade grupper. Övergångar till anställning hos annan arbetsgivare. Ekonomiska resultat.I propositionen 1991/92:91 om ombildning av tillaktiebolag uppmärksammades målområdenas inbördes tillsynes motstridiga riktningar:Även om det är svårt att förena de båda målen att dels öka övergångarna tillannat arbete, dels öka andelen med grava handikapp, bör ändå båda målengälla för verksamhet. Ingetdera av målen bör väga tyngre än detandra. Önskan att öka övergångarna får således inte leda till att man sökerrekrytera personer, som är mer attraktiva för andra arbetsgivare. I ställetmåste också anställda med omfattande funktionsnedsättningar ges hjälp ochstöd att utvecklas till och stimuleras att söka annat arbete. gällerdock att det för vissa gravt handikappade måste ses som en hög grad avrehabilitering att de klarar ett arbete hos Samhall.Samhalls resultat bedöms efter fyra kriterier, som även derymmer en inbördes inkonsekvens: Volymen arbetstimmar. Andel av rekryteringen från prioriterade grupper (utvecklingsstörda,flerhandikappade och psykiskt sjuka). Antalet arbetshandikappade som går över till anställning hos andraarbetsgivare. Ekonomiskt resultatPrivata företag som vill öka produktiviteten och lönsamhetenförsöker inte bli av med de anställda som är mest effektivaför att istället anställa mer lågproduktiv personal. SkallSamhall sträva efter att uppnå sina målsättningar måsteSamhall agera just på det sättet för att bereda plats för andraarbetshandikappade som skall rehabiliteras till en framtidaarbetsplats ute i näringslivet.Privata företag som behöver rationalisera för att öka lönsamheten kaneffektivisera produktionen genom ökad maskinanvändning. Därigenom kanpersonalstyrkan reduceras och kostnaderna sänkas. Denna väg torde ocksåtill stor del vara stängd för eftersom resultaten även mäts i volymenarbetstimmar. resultat mäts alltså mot mål som är svåra att förena.Koncernens företagsekonomiska resultat bör därför inte vara ettresultatmått för verksamheten. Istället skall det samhällsekonomiskaresultatet bedömas. har försökt beräkna detta resultat och kommitfram till att verksamheten är samhällsekonomiskt lönsam. egnaberäkningar har dock inte tagit hänsyn till att verksamheten ger upphov tillundanträngningseffekter i form av förlorade arbeten i andra företag till följdav att konkurrerat ut dessa, ofta mindre, företag.Risken för skadeverkningar av inverkan på konkurrensen ochmarknadsförutsättningarna blir allt mer uttalad i takt med att koncernen tarallt större marknadsandelar. Dessutom agerar den inom snart sagt allaupptänkliga branschområden.Samhallkoncernens storlek och geografiska spridning medför att Samhalläven dominerar vissa delmarknader. har ofta svårt att klarakonkurrensen, trots att prissättning skall ske på marknadsmässigagrunder. Det kan bero på att beräkningen av den s.k. merkostnads-ersättningen aldrig kan bli exakt.Det framstår inte som självklart att fortsättningsvis kan drivas iformer som skall efterlikna näringslivets affärsmässiga villkor. Det är dekonkurrensutsatta privata företagens resultat som i sista hand utgör grundenför olika stödformer till de arbetshandikappade. har inte, och kaninte ha, samma syfte som andra företag. Alternativa lösningar som bygger påett lönebidragssystem kan ha väl så goda effekter för arbetshandikappade,liksom andra kostnadsersättningar som är direkt kopplade till dearbetshandikappade individerna och berörda företag möjligen kan ge mindreskadliga konkurrensstörningar. Utrymmet för sådana alternativa lösningarbör ökas för att motverka fortsatta expansion.Det finns en bred uppslutning bakom det gemensamma ansvaret föromsorgen om den arbetshandikappades möjlighet att själv aktivt kunnamedverka i förvärvslivet. Vilka effekter har på denkonkurrensutsatta marknaden och på samhällsekonomin är emellertid enfråga som bör utredas och analyseras förutsättningslöst. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en förutsättningslös utredning omSamhalls verksamhet, i enlighet med vad som anförts i motionen.