mot · GK02A13 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:41 Jämställdhetspolitiken InledningJämställdhet innebär att kvinnor och män har samma chanser och möjligheter.Delad makt, delat ansvar. Delad makt och delat ansvar i hemmet ochpolitiken är en av förutsättningarna för delad makt och delat ansvar påarbetsmarknad, för delade chanser och möjligheter. - För oss i ärdet självklart att jämställdhet är en fråga lika mycket för männen som förkvinnorna. Och att ansvaret för barnen måste delas. I såväl politiken som ifamiljen. Vägen dit är minsann inte enkel.Så inleds liberalernas partimotion omjämställdhetspolitiken. Krav, förslag och mer utförligabeskrivningar som finns i partimotionen upprepas givetvisinte här.Skrivelsen innehåller regeringens redovisning av hur man anser attjämställdhetspolitiken utvecklats och hur manavser gå vidare. Man inleder med att säga att målen, så som de kom tilluttryck i regeringens proposition 1993/94:147 Delad makt-delat ansvar,ligger fast. Vi i ser givetvis positivt på att densocialdemokratiskaregeringen ansluter sig till de politiska mål som lämnades till avdåvarande folkpartiledaren, tillika vice statsministern grundläggande principfrågan är att jämställdhet handlar om likamöjligheter, makt och ansvar, inte om lika resultat. I propositionen Deladmakt - delat ansvar slogs därför också fast att jämställdhetsarbetet måsteutökas och breddas utifrån att ett synsätt som beaktar det ojämna maktför-hållandet mellan könen och kvinnors och mäns skilda villkor på olika sam-hällsområden. Den statsminister som tillträdde efter valet angav enambition i sin regeringsförklaring och genomförde en organisation avregeringsarbetet för att kunna uppnå denna ambition. Detta redogörregeringen för i skrivelse avsnitt III. Man anger också att det är "en grund-läggande förutsättning för att det ovan beskrivna arbetssättet ska omsättas ipraktiken är att den högsta politiska ledningen har en stark och uttalad viljaatt driva på och utveckla arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen".Vi noterar att regeringen faktiskt förbigår det faktum att det ärstatsministerns ställföreträdare som genom statsrådsberedningen arbetar medde övergripande jämställdhetsfrågorna. Vi noterar också att jämställdhets-arbetet fått en betydligt mer undanskymd plats i regeringsförklaringarna och iregeringsarbetet under den nye statsministern.För oss liberaler är det uppenbart att jämställdhetsperspektivet ännu integenomsyrar alla delar av regeringens politik. Under de senaste riksdagsårenhar vi istället sett att regeringen mycket ofta gör en annan prioritering än vadvi liberaler gjort när det gäller fördelning av utgiftsminskningar och skatte-sänkningar, av tillväxtinsatser och neddragningar. Talet om jämställdhet blevverkligen mest tal, för i den praktiska politiken har regeringen gång eftergång visat att man inte förstått jämställdhetens grundläggande väsen - likamöjligheter för kvinnor och män. Jämställdhet är inte uppnådd för att procent-andelarna för kvinnorepresentation ökat. Jämställdhet handlar inte omprocent. Det handlar om makt och möjlighet.Makt och inflytandeSamtidigt som regeringen visar ett överdrivet intresse för,och lägger en överdriven vikt vid, procentuell representation,misslyckas man mer eller mindre helt med att öka kvinnorsrepresentation inom den ekonomiska politiken. Detta ärockså det område där de politiska resultaten är viktigast, ochhar haft den sämsta utvecklingen för kvinnors möjligheter tillarbete och försörjning. I vår partimotion pekar vi på viktenav att alla parter som nominerar representanter måste bidratill en jämnare fördelning mellan kvinnor och män. Vi vill idetta sammanhang ytterligare trycka på vikten av att maninom prioriterar ett ökat inslag avjämställdhetsperspektiv då utredningar och organ inom detekonomiska området utses. Detta då dessa bidrar med viktigaunderlag för den ekonomiska politiken, näringspolitiken ochskattepolitiken.Vi ser naturligtvis fram emot att den s.k kvinnomaktutredningen, vilkenföreslogs i propositionen Delad makt - delat ansvar, blir färdig under 1997.Dock finns redan nu tillräckligt underlag och tillräckliga kunskaper för att taytterligare steg i det praktiska arbetet med även på det ekonomisk-politiskaområdet.Beträffande kvinnor och män i ledande ställning anser vi det uppseende-väckande att denna regering så gott som uteslutande utser män till lands-hövdingeposter. Det råder inte brist på kompetenta kvinnliga kandidater.Näringslivets ledarskapsakademi har varit verksamma och detvore värdefullt med en redovisning av vilken nytta den för med sig och hurman ska utveckla verksamheten vidare. Ett viktigt inslag är att förändra bådeattityd och organisation om man ska få in fler yngre kvinnor och män i enledarskapskarriär. Morgondagens ledare kommer att vilja ha ett privatliv ochta ett ansvar för sin familj.Staten som arbetsgivare har ett stort ansvar för situationen även för alla dekvinnor och män som befinner sig under de allra mest ledande positionerna.Regeringen bör i högre utsträckning använda sig av sin roll som arbetsgivareför att visa vägen framåt när det gäller att rekrytera fler kvinnor till ledandebefattningar, minimera ofrivilligt deltidsarbete och rensa i vikariatsträsket,attskapa en arbetsorganisation som gör det möjligt för både kvinnor och män attpå allvar kombinera ansvaret för familj med förvärvsarbete, och att med kraftöverbrygga orättvisa löneskillnader.Män och jämställdhetNyckeln till ett jämställt samhälle är att engagera männen.En förutsättning för den delade makten och det deladeansvaret i förvärvsliv och politik är delad makt och delatansvar i hemmet. Men minst lika viktigt är att markera attbarn har rätt till båda sina föräldrar. Föräldraförsäkringen ärdet främsta instrumentet för att påverka utvecklingen. Här ärett tydligt exempel på att regeringen saknar förmåga attanalysera alla sina förslag ur jämställdhetsperspektiv.Oavsett vilka totala utgiftsramar som gäller kan förändringargöras mer eller mindre jämställda.Kampanjer och information av olika slag är givetvis också viktiga, menföräldraförsäkringens regelverk måste utformas i "pappavänlig" riktning.Under de senaste åren har reglerna i föräldraförsäkringen ändrats fyra gånger.Den högre ersättning som utgick under de öronmärkta pappa- respektivemammamånaderna har försvunnit. Vi motsatte oss denna förändring, därföratt vi anser det behövs både "piska", den öronmärkta delen, och "morot", denhögre ersättningen. Föräldraförsäkringens utformning har en stor betydelseför männens uttag av föräldraledighet. Detta bör ges regeringen till känna.ArbetsmarknadspolitikenVi har i vår partimotion om arbetsmarknadspolitikenutförligt berört jämställdhetsaspekterna på denna. Vi villåterigen poängtera statens arbetsgivarroll.För att komma tillrätta med orättvisa löneskillnader och den könsuppdeladearbetsmarknaden är åtgärder som underlättar det delade ansvaret avgörande.Arbetsvärderingsmetoder och könsuppdelad statistik är viktiga redskap för attsynliggöra problemen. För att förändra krävs dock mer. Delad makt och delatansvar hemma är grunden för delad makt och delat ansvar på jobbet. Dettabör ges regeringen tillkänna.NäringspolitikenFler jobb är det viktigaste. Här saknasjämställdhetsperspektivet tyvärr fullständigt i regeringenspolitik. Strategiska skattesänkningar för fler jobb görs påtraditionellt manliga områden, såsom byggnadssektorn ochbilindustrin. Stämpelskattsänkning, slopad bilaccis, ROT-avdrag och lägre beskattning av förmånsbilar är någraexempel.Samtidigt har skatterna på vanligt arbete höjts. Ju mer arbetskraftsintensivverksamhet, desto hårdare drabbar höjda arbetsgivaravgifter och förlängdsjuklöneperiod, vilket leder till utslagning av jobb i framförallt olika typeravtjänstesektor där kvinnor arbetar. Dessutom vet man att kvinnor har flersjukdagar än män, vilket leder till att kvinnor missgynnas när det gäller att fåjobb med den förlängda sjuklöneperioden. Införande av moms på bl a privatutbildning missgynnar kvinnors arbetsmarknad.Inom de sektorer där kvinnor traditionellt är verksamma såsom vård,omsorg och utbildning gör regeringens återställare av valfrihetsreformer attdet blir svårare för kvinnor att driva egen verksamhet. Det blir färre arbets-givare att välja mellan för de anställda och mindre möjligheter att förverkligasina egna idéer och drömmar. Givetvis har detta negativ inverkan pålönebildningen och konkurrensen inom dessa sektorer. Att bryta de offentligamonopolen inom de traditionellt kvinnliga sektorer är en jämställdhetsreform.Många av de insatser som görs och införs i arbetsmarknadspolitikenkommer inte att få full effekt på grund av bristande näringspolitiska insatseroch regelverk. Det förlängda starta-eget-bidraget hjälper föga om intesamtidigt ökade etableringsmöjligheter inom rimliga sektorer uppstår.Vi vill sänka skatten på arbete, gynna tjänstesektorn där kvinnor finns ochbryta de offentliga monopolen. Vi vill öka kvinnors möjligheter till före-tagande och arbete även inom de sektorer där kvinnor traditionellt varit verk-samma och där enstämmiga bedömningar säger att stora framtidsmöjligheterfinns. I våra ekonomiska motioner finns därför förslag på sänkta arbetsgivar-avgifter, slopade arbetsgivaravgifter i hushållsrelaterad tjänstesektor, sänktturistmoms, servicecheckar och mycket annat som underlättar för enframväxande och expanderande tjänstesektor. Detta är avgörande för attbekämpa arbetslösheten bland kvinnor och successivt komma tillrätta medlöneskillnader och en könsuppdelad arbetsmarknads negativa effekter. Dettabör ges regeringen till känna.Dessutom behöver rådgivning, stöd, riskkapitalförsörjning m m fungera försåväl kvinnor som män. Många särskilda insatser och stödformer finns ochbyggs upp för kvinnor. Det är bra. Men det fortsatta arbetet måste främstinriktas på att befinliga stödstrukturer kan fungera och användas av ossoavsett kön. Det ger långsiktigt den bästa möjligheten till effektivtresursutnyttjande. Detta bör ges regeringen till känna.UtbildningTyvärr råder fortfarande brist på jämställdhet inomutbildningsområdet. Otillräckliga kunskaper om jämställdhetinnebär att verksamheten i skolan inte planeras ochstruktureras på ett sådant sätt att det svarar mot pojkars ochflickors olika behov av kunskap, uppmärksamhet ochidentitetsskapande. Kunskap om den brist på jämställdhetsom råder i dagens samhälle måste förmedlas till elevernaoch diskuteras i klassrummet. Utbildningssystemet ärdessutom mycket könssegregerat. Man kan i regel säga att juyngre eleverna är, desto fler kvinnor och färre män finnerman.Vi menar att arbetet med att förbättra jämställdheten måste bli enintegrerad del av undervisningen i skolan. Som ett första steg måste dennakunskap förmedlas till de studerande vid lärarutbildningarna. Vi menar attjämställdhetsfrågorna även bör lyftas fram i lärarnas fortbildningsprogram.Större insatser bör även göras för att bryta den kvinnliga dominansen inomlärarkåren.En översyn av lärarutbildningen har initierats av utbildnings-utskottet. Tyvärr lyckades vi inte där vinna gehör för att översynen ävenskulle inkludera ett jämställdhetsperspektiv. T ex hur skall lärarutbildningenutformas för att ge våra lärare bättre kunskaper om hur de i skolan skallarbeta med jämställdhet och vad kan göras för att skapa en mer jämställdrekrytering till lärarutbildningarna. Vi anser att regeringen i direktiven tillutredningen bör inkludera jämställdheten på lärarutbildningarna. Detta börges regeringen till känna.SocialpolitikEn betydelsefull faktor för att kunna förena föräldraskap ochförvärvsarbete är tillgång till barnomsorg med kvalitet ochtrygghet. Regeringens återställare beträffande föräldrarsvalfrihet är därför negativ. Förutom att det är viktigt förföräldrarna att ha inflytande, har valfrihetsreformerna i storutsträckning medfört effektivitetsvinster. Försämringarna idet familjepolitiska stödet har givetvis dessutom ökatbarnomsorgsbehoven. Att föräldraförsäkringens regler ändrasvarje halvår hjälper inte upp situationen, tvärtom.Tack vare den av den borgerliga regeringen införda skyldigheten förkommunerna att erbjuda barnomsorg är köerna nu väsentligt kortare äntidigare. Dock finns fortfarande köer. En kontinuerlig kartläggning av dessaär en angelägen information. För föräldrarna är det också betydelsefullt attkunna planera på så sätt att man, då skyldigheten inte uppfylls, ändå kan gesbesked om väntetid. Detta bör regeringen ges till känna.Internationellt arbeteEn viktig del i det svenska fortsatta internationellaengagemanget är uppföljningen av åtagandena frånPekingkonferensen. Dock är det i skrivande stund intemöjligt att få tag i denna handlingsplan. Enligt uppgiftsaknas medel för tryckning. Den regering som påkvinnokonferensen i bland representanter förvärldens alla kvinnor inhöstade så mycket beröm för sitt egetagerande bör kunna producera de överenskomnahandlingsplanerna för spridning. Detta bör ges regeringen tillkänna.Fortsatt arbeteJämställdhetsfrågorna har förskjutits i tyngd och position.Man har ägnat stor tid och möda åt kvinnors representation,åt i sammanhanget mindre viktiga politikområden men ävenåt att sprida kunskap, kompetens och metoder och på så sättlägga grunden för ett mer framgångsrikt jämställdhetsarbete.För att ett jämställdhetsperspektiv verkligen ska genomsyrapolitiken är det att anlägga ett jämställdhetsperspektivpå den ekonomiska politiken, på skattepolitik, näringspolitik,regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik. Det är dags attlåta jämställdhetsperspektivet bli det normala. Såvälbudgetpropositionen som övriga propositioner måsteinnehålla konsekvensanalyser för hur förslagen påverkarmännen respektive kvinnornas liv. Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat inslag av jämställdhetsperspektiv då utredningar och organinom det ekonomiska området utses,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av föräldraförsäkringens utformning för männens uttagav föräldraledighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att delad makt och delat ansvar i hemmet är grunden för deladmakt och delat ansvar på jobbet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att underlätta framväxten av tjänstesektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befintliga stödstrukturer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att en översyn av lärarutbildningen också omfattarjämställdhetsaspekter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontinuerlig kartläggning av köerna i barnomsorgen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel för tryckning av handlingsplanen från ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvensanalyser i regeringens propositioner.