ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub709 · 1996-10-07 00:00:00 — Många arbetslösa har varken rätt till a-kassa(arbetslöshetsersättning) eller KAS (kontantarbetsmarknadsstöd). därför att de blivit utförsäkrademen oftast därför att de aldrig hunnit kvalificera sig förnågon ersättning.Speciellt vanligt är det bland de yngre som efter avslutad skolgång intekunnat få något arbete.I de flesta fall har dessa varit hänvisade till socialbidrag försin försörjning. har man dragit sig fram med hjälp av föräldrar ellervänner.I den här situationen är för det mesta studier det bästa alternativet. Inteminst som den höga arbetslösheten varit skälet för att antalet utbildnings-platser ökats.I de fall man haft socialbidrag upphör rätten till sådana i och med att manbörjar studera eftersom man inte längre "står till arbetsmarknadens förfogan-de".Samtidigt tar det i regel upp emot en månad innan man får sina förstastudiemedel. Under den tiden skall man inte bara klara sitt uppehälle och sinhyra utan också köpa böcker och annat studiematerial. Måste man dessutomflytta från en ort till en annan har man kostnaderna för detta att betala. Medde knappa omständigheter man levt under som arbetslös är det omöjligt attklara detta utan att antingen låna pengar eller skjuta på sina utgifter. När detgäller hyran kanske det i bästa fall om man har en hygglig hyresvärd går att fåvänta med betalningen. Men det lär knappast gå vad gäller mat.Ett speciellt problem är det med böcker och studiematerial. Utan det kanman inte påbörja sina studier vilket å andra sidan är en förutsättning för attfåstudiemedel. Detta moment 22-problem är för många mycket frustrerande.Problemet borde kunna lösas utan någon extra kostnad för samhället ochutan att behöva belasta . För övrigt är det många som helst villklara sig utan socialbidrag.En möjlighet kan vara att den första utbetalningen av studiemedel kanförskotteras t ex direkt hos utbildningsanordnaren eller att någon form avlånemöjlighet i avvaktan på studiemedel öppnas.För Studiemedelsnämnden kan detta knappast vara något stort problem. fall inte i jämförelse med problemet för den som under sin förstastudiemånad inte varken kan äta eller köpa böcker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbetalning av studiemedel.
mot · GK02A10 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:41 Jämställdhetspolitiken Jämställdhetslagen har förändrats på flera punkter.Den 1 juli 1994 trädde ett antal ändringar i kraft. Bl.a. harlönediskrimineringsförbudet skärpts och anpassats till EU:sregler. Innebörden av begreppet likvärdigt arbete harpreciserats. Regler om indirekt diskriminering har införts. skrivelse framför dock JämO att det fortfarande finnsbrister när det gäller lagens lönediskrimineringsförbud sombör åtgärdas. Begreppet likvärdigt arbete bör definieras ilagtexten. Vidare föreslår JämO att lagensdiskrimineringsförbud ändras så att det blir tillämpligt även ifall då det är svårigheter att få person av motsatt kön somjämförelseperson.Vi delar inte regeringens uppfattning om att det finns anledning attavvakta. Vi ser snarare att det brådskar eftersom vi fått signaler om attsystemet med arbetsvärdering riskerar att hamna i stora svårigheter om jäm-förelsepersoner inte finns att tillgå.Diskrimineringsförbuden i jämställdhetslagen bygger i regel på enjämförelse med person av motsatt kön. Det gäller när man ska värderameriter vid tjänstetillsättning och det gäller inte minst när det ska bedömasom två personer utför likvärdigt arbete. Vid prövning i arbetsdomstolenmåste JämO kunna styrka att de jämförda personerna har t.ex. likvärdigtarbete. Om den person som jämförelsen ska avse vägrar medverka i JämO:sutredning äventyras rätten att få en saklig och fullständig bedömning huru-vida könsdiskriminering är förhanden.I finns regler om skyldighet att inställa sig för att vittna idomstol. Dessa regler är inte tillräckliga. Det måste ges möjligheter för JämOatt genomföra en utredning, där jämförelsepersonerna är skyldiga attmedverka. obstrueras medvetet ett stort antal utredningar omlönediskriminering hos JämO, genom att de manliga jämförelsepersonernavägrar svara på frågor om kraven i sitt arbete.Nu hanteras detta så att JämO begär att få motsvarande information avarbetsgivaren genom att åberopa 33 § om arbetsgivarens uppgiftsskyldighet.Det är uppenbart att det blir en sämre kvalitet på utredningen om inte denberörda arbetstagaren personligen får besvara frågor om arbetsuppgifternasbeskaffenhet.Regeln i 33 § bör kompletteras med en rätt för JämO att av utpekad jäm-förelseperson få de uppgifter som behövs för utredningen av diskrimine-ringsanmälan. Möjlighet att vitesförelägga enligt 34 § ska finnas. Det finnsockså en rättssäkerhetsaspekt som är positiv för jämförelsepersonen. Omman i lagen tar in en regel om kommunikation mellan JämO och jämförelse-personen tillgodoses intresset av insyn och kontroll. Jämförelsepersonen skadärför inte bara ha en skyldighet att lämna uppgifter utan också en rättighetatt få del av den utredning som görs med möjlighet att yttra sig innan ärendetavgörs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring i jämställdhetslagen.
mot · GK02A15 · 1996-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:55 Kapitaltillskott till Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen attinom en ram om besluta omkapitaltillskott eller andra åtgärder i syfte att stärka denfinansiella basen i . I propositionenframhålls att bakgrunden är minskadarbetmarknadsutbildning vilket lett till långtgåendekonsekvenser för verksamheten. Bolagets prognosticeraderesultat beräknas nu till en förlust på ca 630miljoner kronor. En drastisk minskning av kostnadernabedöms nödvändig med bl.a. minskning av personal.Jag vill i sammanhanget påpeka att det vid sidan om minskad arbetsmark-nadsutbildning finna även andra faktorer som gör att AmuGruppens problemidag är akuta. , således före bolagiseringen,undertecknades ett antal ofördelaktiga hyresavtal för lokaler. Dessa avtal slötsunder en ogynnsam tid då hyrorna var extremt höga. Hyresavtalen slöts ävenför långa perioder. Dessa avtal utgör en "ryggsäck" som AmuGruppen inteklarat att göra sig av med.Jag har stor förståelse för att det nu behövs kapitaltillskott samt att effekti-visering och rationalisering av verksamheten måste fortgå med oförminskadkraft. Neddragningar av personalstaben kommer att vara oundviklig. I detsammanhanget anser jag dock att bör uttala sig om hur dennarationalisering bör inriktas. Det finns stora regionala områden som drabbatshårt av arbetslöshetsproblemen. Arbetslösheten är här betydligt över riks-snittet. Om AmuGruppen i dessa regioner skulle ytterligare dra ner sin verk-samhet försvåras läget än mer. I dessa regioner är det inte fråga om att dra innågra arbetstillfällen, här riskeras hela verksamheter till stort men för detrakter som drabbas. Svårigheter att ta igen den kompetens som byggts upp iAmuGruppen riskeras. Därutöver kommer troligen AmuGruppen att vara denyrkesutbildare som för boende i dessa regioner kommer att spela större roll änandra utbildningsanordnare. Dels på grund av den kompetens man har, delsför att inte finns andra utbildningsanordnare. Jag anser således att det måstetas regionalpolitiska hänsyn vid omstrukturering inom AmuGruppen AB.Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitiska hänsyn vid AmuGruppens omstrukturering.
mot · GK02A18 · 1996-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 96/97:55 Kapitaltillskott till beslöt att den dåvarandeuppdragsmyndigheten skulle ombildas tillaktiebolag, vilket också skedde . Statensägarförhållande till det nystartade fastslogstydligt i beslutet. skulle verka undersamma villkor som resten av branschen och "själva bärakostnaderna för den omstrukturering som kan bli följden aven vikande efterfrågan, konsolidering och affärsmässigutveckling".Regeringen föreslår nu i proposition 1996/97:55, Kapitaltillskott tillAmuGruppen AB, att får ett kapitaltillskott om 600 mkr.Detta förslag bryter mot den princip som tidigare beslutats av riksdagen.Förutom inkonsekvensen mot tidigare fattade beslut i riksdagfinns ytterligare skäl att avvisa propositionens förslag.För det första anser vi att det finns många principiella skäl som talar emotatt staten, landstingen och kommunerna bedriver affärsmässig verksamhet påen fungerande och konkurrensutsatt marknad. har i ett flertalmotioner uttryckt denna åsikt.Risken är alltid, precis som är fallet, att skattepengar används för atthålla verksamheten under armarna, och på så sätt undanröjs den fria konkur-rens som är så vital för att garantera kvalitet, utbud och kostnadseffektivitet.Dessutom innebär förslaget om kapitaltillskott till AmuGruppen en risk attförtroendet för strävan att bringa statsfinanserna i balansundermineras. Stora och kärva utgiftsminskningar genomförs bl a inomsjukvård, utbildning och i transfereringssystem med argumentet att det ärtvunget av statsfinansiella skäl. är nu regeringen beredd att i ettsvep använda av upplånade resurser för att hålla en affärsdrivandeverksamhet under armarna. Det mesta talar dessutom för att det kan kommaatt behövas ytterligare kapitaltillskott, vilket också skrivs i propositionen.Det som ytterligare är besynnerligt med förslaget är att AmuGruppensekonomiska problem till stor del är en konsekvens av förändringar i inrikt-ningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och sålunda en logisk följdav den arbetsmarknadspolitik som utarbetats av Arbetsmarknadsdepartemen-tet och beslutats av . Därför är prognosen dålig för AmuGruppenslångsiktiga överlevnad med nuvarande inriktning, såvida en omläggning avarbetsmarknadspolitiken inte sker. Någon sådan omläggning har inte Arbets-marknadsdepartementet aviserat.Sammanfattningsvis är det enligt vår uppfattning principiellt fel att an-vända skattepengar till att stödja ett affärsdrivande bolag på en fungerandemarknad, det är också ett utslag av oaktsamhet med knappa resurser som re-geringen visar med sitt förslag och det är uppseendeväckande att regeringeninte insett konsekvenserna av sin egen arbetsmarknadspolitik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen.
mot · GK02A20 · 1996-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:55 Kapitaltillskott till Regeringens förslagRegeringen föreslår att 600 miljoner anslås på tilläggsbudgettill det helstatliga företaget . Pengarna skallanvändas som kapitaltillskott eller till andra åtgärder i syfteatt förstärka den finansiella basen i företaget som annarshotas av konkurs. Skälet till konkurshotet uppges varaändringar av arbetsmarknadspolitiken som innebär att statensköp av arbetsmarknadsutbildning från företaget minskats.Samtidigt kvarstår företagets omfattande kostnader förlokaler med långa kontrakt m.m. Redan nu förutses ett akutlikviditetsproblem , varför kapitaltillskottetmåste komma fort.Finansieringen uppges inom befintlig ram för arbetsmarknads-politiken. Regeringens företrädare uppger att det finns betydande medel kvarinom främst anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Miljöpartiets synpunkterMiljöpartiet är starkt kritiskt till regeringens hantering avarbetsmarknadspolitiken. AmuGruppensarbetsmarknadsutbildning har blivit lidande av tidigare ejförutsedda neddragningar. har varit många och tvära.Regeringens nuvarande arbetsmarknadspolitik saknar entydlig linje vilket bl.a. får till följd att de olika aktörerna påmarknaden inte kan planera sina verksamheter.Samtidigt är staten ägare till och därmed är regeringenockså ytterst ansvarig för att se till det fungerar på ett bra sätt.Uppenbarligenhar företaget misslyckats med att planera och genomföra sin verksamhet påett ekonomiskt riktigt sätt.Det är uppenbart att arbetsmarknadspolitiken inte kan lösa problemen medden höga arbetslösheten. Det krävs verksamma åtgärder som t.ex. sänktaarbetstider, sänkta skatter på arbete och i stället en höjning påmiljörelateradeskatter. Vidare måste de små och medelstora företagens möjligheter förbätt-ras.Vi är mycket tveksamma till att acceptera regeringens förslag om kapital-tillskott till på det underlag vi nu har. Om det framkommeratt kapitaltillskottet inte är motiverat bör beslutet omprövas. Risken måsteanses vara stor att ett sådant tillskott följs av ytterligare behov av tillskotteller andra kostnader för staten. En rekonstruktion av företaget kan förmodashäva den besvärliga situationen, utan att staten pumpar in skattepengar. Åandra sidan är krisen för företaget akut. En konkurs bör undvikas med hänsyntill såväl studerande, fordringsägare som framtida behov av en väl fungerandearbetsmarknadsutbildning. Vi avstår därför i nuvarande skede avriksdagsbehandlingen att hemställa om avslag på propositionen.Vi förutsätter att regeringen återkommer med ingående information underärendets behandling i . Om regeringens proposition bifalls börregeringen vid senare tillfälle söka återta de medel som läggs som kapital-tillskott till genom framtida delvisa utförsäljningar av verk-samheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitikens utformning och att verksamma åtgärderkrävs för att lösa problemet med arbetslösheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återta de pengar som tillförs .
mot · GK02A9 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:41 Jämställdhetspolitiken Av de redovisningar som görs i skrivelsen framgår att detskett påtagliga framsteg i ansträngningarna att ge kvinnoroch män möjlighet att på lika villkor delta i ansvaret församhällsutvecklingen.Den svenska folkkyrkan - - avviker dock allvarligt frånden utveckling mot delat ansvar som skett i stora delar av samhället. Trots attdet snart är de första kvinnorna vigdes till präster i har ännu inte en enda kvinna fått sina kollegers förtroende att innehaen biskopsstol eller någon annan av de allra främsta posterna inom kyrkan.Vi har förståelse för att det gick trögt i början. Kyrkan visade respekt föräldre manliga medarbetare, som sammanblandade en konservativ kvinnosynmed kyrkans trosuppfattning.Det är däremot mycket allvarligt att den svenska folkkyrkan fortfarandeinte tar entydigt avstånd från kvinnoprästmotståndet. Det finns flera exempelpå att kyrkan inte varit tydlig i att kräva lojalitet mot fattade beslut om attkvinnor och män har samma rätt till prästämbetet. Unga manliga medarbetareförsvårar i olika sammanhang sina kvinnliga kollegers möjlighet att utövaämbetet och visar öppet sitt avståndstagande till sina kvinnliga kolleger. Såförekom så sent som att präster i tjänsten anordnadeomröstning om s.k. särvigning. Sannolikt bidrar bristen på kvinnliga ledare ikyrkan till att attityderna kunnat leva kvar också . Det finns all anledning att se med stort allvar på kyrkans oförmåga attrekrytera kvinnliga företrädare på biskops- och ärkebiskopsstolar. Det bordeankomma på kyrkan, som på alla andra företag och organisationer, att upp-rätta framgångsrika jämställdhetsplaner och bedriva ett aktivt rekryterings-arbete i syfte att underlätta kvinnors möjlighet att besätta ledande poster.Ansträngningarna har uppenbart inte varit särskilt energiska. Så har t.ex.antalet prästvigda kvinnor i det s.k. Kyrkans hus, som är en betydande rekry-teringsbas till ledande positioner i kyrkan varit få. Vidare har aktiva rekryte-ringsprogram från kyrkans sida knappast låtit tala om sig.En viss brist på aktivitet för att främja jämställdheten vid de teologiskafakulteterna kan också ha bidragit till den låga andelen kvinnor i ledandeposition inom kyrkan. De teologiska fakulteterna tillhör de fakulteter, somhaft den lägsta andelen kvinnliga professurer trots att runt hälften av deteologie kandidaterna vid den religionsvetenskapliga linjen varit kvinnor.Regeringen arbetar för att stärka jämställdheten på olika samhällsområden.Då är en viktig del av det svenska samhället och har storbetydelse för etik- och moralutveckling i vårt land är det angeläget attregeringens insatser för att stimulera till ökad jämställdhet också omfattarSvenska kyrkans verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att främjar jämställdheten och aktivtverkar för rekrytering av kvinnliga teologer till ledande uppdrag inomkyrkan.
mot · GK02Fi27 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:51 Vissa frågor om den kommunala ekonomin SkrivelsenRegeringen har beslutat upphäva förordningen som regleraratt () ska meddelauppräkningsfaktorn för de kommunala skatteinkomsterna år1997. Istället får kommunerna skatteinkomster enligt deberäkningar som använt ibudgetpropositionen. Eftersom RRVs beräkning var någotmer pessimistisk än , innebär beslutetatt kommuner och landsting får mer att röra sigmed . Av dessa får kommunsektorn 2,6 miljarderkr i preliminära skatteinkomster . Resten, 400miljoner kr, avser regeringen att engångsvis utnyttja till vissainsatser för de kommuner som har särskilt stor andelflyktingar.Miljöpartiets synpunkterVi välkomnar regeringens beslut att i någon mån mildra denstatliga åtstramningen på kommuner och landsting.Välfärdens kärnområden, vård, skola och omsorg, drabbas iökande drag av besparingar som slår mot verksamhetensomfattning och kvalitet. Möjligheterna tilleffektivitetsvinster är i dessa verksamheter begränsade och imånga fall redan uttömda på kort sikt.Finansministern har efter skrivelsens framlämnade till lovat attkommunerna och landstingen ska få behålla dessa även om detvid senare avräkning visar sig att prognos varit alltföroptimistisk. Eftersom den avräkningen kommer att ske 1999, efterriksdagsvalet , är det osäkert vad löftet egentligen är värt. Det kan inteuteslutas att den regering som bildas val väljer en annanpolitik. Det är därför viktigt att regeringen redan i vårpropositionen 1997föreslår sådana åtgärder att löftet i sak uppfylls. Det bör göras genom attinföra bestående ekonomiska lättnader för kommunsektorn.Vi anser att det är mycket angeläget att ytterligare ekonomiska lättnadergörs för kommunsektorn. Välfärden behöver utvecklas och förbättras, inteurholkas och försämras. budgetförslag för innebär attkommuner och landsting får mer än vad regeringen föreslår.För 1998 och 1999 innebär förslag att kommunsektorn får 4,7och mer än vad regeringen beräknat. Vi anser att dessaförslag bättre motsvarar vad staten bör och kan avstå till kommunsektorn denärmaste åren. Regeringen bör återkomma till med förslag sominnebär sådana ytterligare förbättringar för den kommunala ekonomin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att säkerställa att kommunsektorn får behålla den ekonomiskalättnad som regeringen utlovat i skrivelsen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare förbättringar av den kommunala ekonomin.
mot · GK02Ju14 · 1996-11-21 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:49 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten Skrivelsens innehållSkrivelsen innehåller den första av de årliga rapporter somregeringen i fortsättningen kommer att redovisa till riksdagenom läget beträffande den ekonomiska brottsligheten. Iskrivelsen redovisas översiktligt de åtgärder som harvidtagits eller som planeras för att förverkliga den strategiför samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten somregeringen beslutade . Åtgärderna är av mångaslag och avser bl.a. lagstiftning, myndigheternas organisationoch arbetssätt, internationellt samarbete, näringslivetsinsatser samt forskning om ekonomisk brottslighet.Vänsterpartiets synpunkterVänsterpartiet ser positivt på den höga ambitionsnivån somregeringen verkar ha när det gäller att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Strategier läggs upp ochåtgärdsprogram redovisas inom en hel rad områden. Tyvärrräcker det inte med att bara lägga upp program. Regeringenredovisar gång på gång goda ambitioner som inte leder tillnågra konkreta förslag. De ekonomiska brottslingarna låtersig inte heller stoppas på grund av redovisningar avplanerade åtgärder.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagit konkreta åtgärder somskulle kunna träda i kraft med omedelbar verkan. Vi har i en motion bl.a.föreslagit att man omgående inför möjligheter för skattemyndigheten attgenomföra överraskningsrevisioner och legitimationskontroll, för att på såsätt effektivisera revisionsverksamheten. Vi har tidigare också föreslagit ska inrätta särskilda domstolar som ska behandla mål om ekonomiskbrottslighet.Regeringen aviserar i sin skrivelse förslag med syfte att skärpa kampen motden ekonomiska brottsligheten. Dessa förslag beräknar regeringen lägga framunder 1997 och 1998. välkomnar dessa aviseringar. Ett avförslagen gäller införandet av överraskningsrevisioner som enligt skrivelsenkommer . Vi har tidigare kunnat konstatera att regeringeninte infriat sina löften om en snabb behandling av förslag till kamp mot denekonomiska brottsligheten. Det är därför av vikt att agerar medkraft i dessa frågor. bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skattemyndighetens möjlighet till överrask-ningsrevisioner och legitimationskontroll.Vänsterpartiet återkommer med förslag i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, men ger regeringen en möjlighet att förverkliga förslagen iföreliggande skrivelse innan vi riktar en fortsatt kritik mot regeringens kampmot den ekonomiska brottsligheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattemyndighetens möjlighet till överraskningsrevisioner ochlegitimationskontroll.
mot · GK02L7 · 1996-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:46 Skadestånd vid dammhaveri Propositionen behandlar enbart ansvarsförhållandet. Fråganom försäkringsskydd behandlas inte och regeringen ger helleringet besked om att man avser återkomma i denna fråga.När Försäkringsförbundet i sin skrivelse påpekade de oklara ansvars-förhållandena konstaterade man också att ansvarsbeloppet vid ett stortdammhaveri blev så omfattande att försäkringsbolagen inte längre ansåg sigkunna täcka risken. Hemförsäkringsvillkoren har därefter ändrats så attdammolyckor inte längre inkluderas i försäkringen.Även om strikt ansvar för dammägaren införs, blir följden av ett damm-haveri att varje enskild drabbad måste söka ersättning från dammägaren.Med tanke på beloppens storlek kan man förmoda att ersättningen kommeratt regleras i en civilprocess, möjligen efter händelsen. Undermellantiden är den drabbade utan någon som helst ersättning.Någon begränsningsregel för beloppet föreslås inte, inte heller försäkrings-krav för dammägaren. Det strikta ansvaret, i kombination med de mycketomfattande skadebelopp som ett stort dammhaveri skulle medföra, innebär irealiteten att dammägarens risk är obegränsad. Frågan om försäkring avolimiterad risk har prövats , när man i infördeobegränsat ansvar för oljeskador. Försäkring för detta ansvar har ej gått attteckna. En obegränsad risk är alltså icke försäkringsbar.Resultatet blir då att även om dammägaren har ett strikt ansvar föruppkomna skador, kommer det inte att finnas finansiell styrka hos damm-företagen att täcka ens mindre dammhaverier. Det strikta ansvaret blir där-med utan betydelse. Den drabbade kommer ändå att bli utan ersättning förskadan.Även om risken för stora dammhaverier är mycket liten, kan den ändå intehelt uteslutas. En stor del av befolkning lever i områden som ärpotentiella riskområden och saknar lämpligt försäkringsskydd. Fråganbör därför få en skyndsam lösning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ersättning för skador viddammbrott i enlighet med vad som anförts i motionen.