mot · GJ02T52 · 1996-03-28 00:00:00 — Ändå representerardetta blott en liten del av de möjligheter som finns och somskulle kunna tas tillvara.KulturkrockEtt allvarligt problem är att en stor del av tillväxtenkoncentreras till ett enda företag - . Det företagetmöter nu en helt ny typ av konkurrens. Från att hakonkurrerat med likartade företag inom områdena publiktelefoni och mobiltelefoni, möter man nu också konkurrensfrån företag med rötter i utrustning för lokala datanät. Dessaföretag verkar i den typiska småföretagarkultur som råderinom dataindustrin, där mängder med företag startar varjedag. De flesta går under, men ett fåtal lyckas. Vissa av dessaväxer och blir stora, medan andra köps upp av andra småeller medelstora företag, där innovationerna snabbt integrerasi större produktfamiljer. Denna organisationsform har idataindustrin ofta visat sin överlägsenhet gentemotmonolitiska storföretag.Företagsfientligt klimatSverige saknar denna kultur av små tillverkandehögteknologiföretag, vilket utsätter oss som nation för storarisker. Anledningen är att vi haft ettsmåföretagarfientligt klimat i Sverige.Arbetsmarknadsregleringar, skatteregler och en krångligbyråkrati samverkar för att kuva företagsamheten. De som lyckas måste få tillfälle atttjäna bra. Dels för att motivera många att försöka och delsför att locka den som misslyckats, men dragit nyttigalärdomar, att satsa igen.Småföretagarfrågorna är inte specifikt IT-anknutna. De måste behandlas iandra sammanhang. Inom IT-området är det dock än mer nödvändigt än påandra håll att vi snabbt får igång ett brett småföretagande.Sund näringspolitikÖverhuvudtaget ska staten inte ha någon speciellnäringspolitik för IT-området. Grunden måste vara enallmänt sund, företagsvänlig näringspolitik. Staten ska endastlägga fast spelreglerna för aktörerna inom området.ArbetsförhållandenI och med informationstekniken möjliggörs i bred omfattningdistansarbete. Arbetsrätts- och försäkringsförhållanden viddistansarbete är, som regeringen konstaterar, oklara. Det ärdärför bra att en översyn av lagstiftningen inom detta områdegörs.KulturpolitikenSvensk kultur - offentlig handlingDen svenska kulturskatten kan, som regeringen observerar,lätt göras tillgänglig för alla via IT. Den statligt ägda ochförvaltade kulturskatten bör därvid betraktas som offentligahandlingar och därmed göras tillgänglig för alla utankostnad, i de fall detta inte strider mot upphovsrättsligaregler och avtal. Detta innebär bland annat att stora delar avradio-, film- och bör göras tillgängliga som endel av den svenska kulturskatten, även om detta skullemedföra ett intäktsbortfall för Radio-koncernen.Stärk svensk kulturPå detta sätt skulle användandet av svenskt originalmaterialvid mediaproduktion öka, vilket i sin tur skulle stärka densvenska kulturen. Alternativet för en mediaproducent är oftaatt gå till billiga ljud-, bild- eller filmarkiv av oftastanglosaxiskt ursprung, snarare än att betala en hög avgift föratt få utnyttja svenskt material.Digital TVRegeringen har aviserat en snabb utbyggnad av ett nät förmarksänd digital TV. Avsikten är att denna ska finansierasfullt ut. Det är därvidlag viktigt att alla de som är anslutna tillkabel-TV eller har egna satellitmottagare, och som betalaravgifter för detta, inte tvingas att dessutom betala för ettdigitalt nät som de inte har någon eller endast marginell nyttaav.Vi kristdemokrater har motsatt oss en storskalig satsning på markbaseraddigital TV. Skälen till detta är flera. Det är mindre klokt att satsa påenteknik som vi redan vet är föråldrad. Det är bättre att invänta fiberoptiken.Det är ett kostsamt projekt, och det finns heller inga garantier för attbildkvaliteten blir tillfredsställande. Vårt motstånd kvarstår alltså.Den offentliga sektornsförnyelseDen offentliga sektorn utgör en mycket stor del av detsvenska samhället. Informationsteknikens utnyttjande i stat,landsting och kommuner spelar därför en viktig roll av tvåskäl. Dels kan man som stora användare driva påutvecklingen på ett sätt som mindre organisationer inte kan,dels kan man göra mycket stora besparingar somverksamhetens måluppfyllelse ökar, om man användertekniken på rätt sätt.Det arbete som initierades av den av fyrpartiregeringen tillsatta och organiserades i det så kallade Toppledarforum innebär engod start. Fortsatt hög prioritet och uppmärksamhet är nödvändigaförutsättningar för att inte tappa tempo i arbetet.Datoriserade parlamentarikerRiksdag och regering bör i detta inte bara vara pådrivande,utan också vara ett gott föredöme. har sannoliktvärldens mest datoriserade parlamentariker. Tiden är numogen att ta nästa steg, att låta den elektroniskainformationen bli huvudmedlet och papperskopiorna bli detsom utnyttjas i andra hand. Detta innebär att en nyredaktionell form bör utvecklas för dokument.Denna förändring bör också göra den politiska debatten mertillgänglig för gemene man.Tryckta dokument bör dock finnas tillgängliga fördem som så önskar, både riksdagsmän och allmänhet. Detta är viktigt för attalla medborgare ska kunna delta i samhällsarbetet.Papperslös ärendehanteringInom förvaltningen bör papperslös ärendehantering blinormen, vilket både stärker offentlighetsprincipen och bidrartill ökad effektivitet. Att som regeringen föreslår väntaytterligare med generella rättsliga regler för elektroniskdokumenthantering inom förvaltningen vore generande förhela den offentliga sektorn. Myndigheterna lever i ettregellöst tillstånd, och har tvingats söka sina egna vägar.Detta hotar både offentlighet och rättssäkerhet på ettoacceptabelt sätt. Även om det tar att utvecklafullständiga regler, vore temporära riktlinjer att föredraframför dagens regellösa tillstånd.Alla delaktigaTeknikens utveckling går med svindlande hastighet. Desom har förmågan att följa utvecklingen och delta i arbetetblir allt mer produktiva och relativt sett allt mer välavlönade.De får också ett allt större inflytande i samhällsdebatten.Samtidigt finns miljontals svenskar som aldrig utnyttjat endator och som därmed riskerar att isoleras från viktiga delarav samhällslivet.Detta är inte någon ekonomisk fråga. Det finns hundratusentals begagnadedatorer i vårt land, som går att köpa för en mycket billig penning, och som ärfullt tillräckliga för lära sig tekniken och för att delta i den elektroniskasamhällsdebatten. Det är mer en fråga om intresse och motivation.Öka intressetDet viktiga är därför att skapa intresse hos dem som i dagsaknar motivationen att tillägna sig informationstekniken.Här kan offentliga myndigheter spela en stor roll genom attagera lärare och handledare i stället för att bara lämna utuppgifter. Den som frågar efter en bok på bör fåhjälp att finna informationen i datorn, snarare än att bara fåveta när boken kommer. På detta sätt hjälps förhoppningsvisäven äldre människor in i IT-världen, somverksamheten kan förbättras och effektiviseras . Demedborgarkontor som byggs ut över hela landet, som ettresultat av regeringsarbete, kan spela enmycket viktig roll i detta sammanhang.Regeringen oroar sig i onödanDäremot behöver man inte som regeringen hysa farhågor omatt elektronisk tillgänglig offentlig information skulle kunnaleda till att vissa grupper ställs utanförinformationssamhället. IT-baserad kommunikation håller påatt få ett mycket snabbt genomslag. Långt snabbare äntelefonen, radion, TV:n, telefaxen och till och medmobiltelefonen. Skulle vi avstått från att använda dessainstrument fram till att de fanns i var mans ägo? Knappast.Lika befängt vore det att inte redan nu utnyttja IT idemokratins tjänst. Troligen är det så att alla svenskar ipolitiskt aktiv ålder känner någon som skullekunna hjälpa dem att söka och lämna information via IT.UpphandlingDen offentliga sektorn måste göra all upphandlingelektronisk. Därmed sparas pengar, nya flexibla arbeten kanskapas och mindre företag ges bättre möjligheter att kommain på marknaden. All upphandling måste ske på sådant sättatt även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud.Användning av IT i offentliga sektornSjälvklart ska den offentliga sektorn använda sig avinformationstekniken eftersom det dels leder till effektivareoch billigare verksamhet, dels möjliggör nya flexiblaarbeten, dels gör det möjligt för allmänheten att ta del avinformation och komma i kontakt med verksamheter.Privat e-postI dag är det självklart att inga telefonsamtal till tjänstemäninom offentliga förvaltningar ska avlyssnas och diarieföras.Privata samtal förblir privata. Detta måste också gälla e-postsom skickas direkt till anställda inom offentlig förvaltning.Förfrågan om lunchträff med kollegor via e-post ska intebehöva diarieföras. Det är ett ingrepp i den personligaintegriteten. Endast e-post-meddelanden ställda tillförvaltningens offentliga brevlåda och de meddelanden somuppenbarligen är av offentlig karaktär men ändå adresserastill en enskild tjänsteman, ska diarieföras. Detta problem tasinte upp i propositionen. Problemet bör ses över i denöversyn av lagar som föreslås.Hälso- och sjukvårdSjälvklart ska även IT användas inom hälso- och sjukvården.Detta sparar pengar, som i stället kan användas till bättrevård och omsorg, men det ger även utrymme för personligutveckling bland personalen genom att nya och flexiblaarbeten kan skapas. IT-satsningar inom hälso- och sjukvårdska bekostas av respektive huvudman eftersom de i ett längreperspektiv sparar pengar. Det staten möjligtvis kan sysslamed är att stödja forskning och utveckling av IT inom hälso-och sjukvården. Det behövs heller inga statliga medel förutbildning av hälso- och sjukvårdspersonalen inom IT. Varjearbetsgivare med god personalpolitik ser till att personalenkontinuerligt får vidareutbildning, allra helst på ny utrustningoch arbetsmetodik.Förändringar i arbetslivetRegeringen förtränger i propositionen helt att arbetslivetsorganisation förändras radikalt av IT. De stora monolitiskaorganisationerna bryts sönder eller konkurreras ut av grupperav småföretag i samverkan. IT ger dessa små företagstorföretagens fördelar, utan att belasta dem med derasnackdelar. Denna omdaning från storskaligt till småskaligtförändrar förutsättningarna för många av de fundament densvenska välfärdsstaten vilat på. Att basera de socialaskyddsnäten strikt på inkomsten blir mer komplicerat när alltfler arbetar med uppdrag där betalningen sker per levereradtjänst, (som en artikel som skrivs av en frilansjournalist) ochdär arvodet kan variera tiofalt eller mer. Enadagen gör man ett uppdrag och tjänar . Nästadag hjälper man en bekant att packa kartonger och tjänarkanske bara . Tredje dagen är man sjuk. Hur skadå sjukpenningen beräknas?Ny ekonomisk politik krävsAtt basera statens inkomster på uppgifter från arbetsgivarekommer att bli allt svårare när allt större del av deekonomiska transaktionerna antingen blir mellan individer(som privatpersoner och/eller egenföretagare) eller mellansmå företag i olika länder. Möjligheterna att på olika sättundgå att betala skatt riskerar att öka betydligt snabbare änstatens möjligheter att driva in de skatter beslutatom. Detta är inte någon fråga om politisk vilja eller ambition,det är en faktisk utveckling som ligger utanför statenskontroll. Det är inte svårt för en ekonomisk rådgivare, enreklamtecknare, en författare, en jurist eller en arkitekt attdriva sin rörelse elektroniskt genom en firma i ett av otaligaskatteparadis men ändå sitta i och utföra arbetet. Detär inte svårt för en postorderfirma att göra transaktionernavia andra länder på ett sätt som gör att endast en bråkdel avmervärdet kommer till svensk beskattning, även om varanbåde tillverkas och konsumeras här och aldrig lämnar svenskmark.Tillsätt utredning om konsekvensernaför trygghetssystemenEffekten av informationstekniken håller på att i grundenförändra både förutsättningarna för trygghetssystemen ochstatens möjligheter att få stora intäkter meddagens uppbördssystem. Förändringarna kommer gradvis, såvi lär inte se dramatiska effekter från till ett annat.Dagens statsfinansiella problem gör det dock nödvändigt attredan nu grundligt analysera de effekterinformationstekniken och de därpå följande förändringarna iarbetslivets organisation och struktur kan få. En statligutredning bör tillsättas som i första hand kartläggerkonsekvenserna av den utveckling som pågår och sommed rimlig säkerhet kan förväntas de närmaste 5-10 åren.Först när en sådan kartläggning föreligger bör man taställning till vilka strukturella åtgärder som kan blinödvändiga.Informationstekniken har kommit för att stanna. Den förändrar allas våraliv i många avseenden - de flesta till det bättre. Tekniken innehåller dockrisker och fallgropar, som bör uppmärksammas. Gör vi detta och tar vi snabbtvara på de försprång och fördelar vi har, kan informationstekniken skapa nyaproduktiva och välbetalda arbeten, bidra till att sänka den offentliga sektornskostnader, förnya och vitalisera den politiska debatten och slutligen allt dettasamtidigt som belastningen på miljön minskar. Då måste dock regeringenflytta sitt fokus från dåtid till framtid. Agera i stället för att tveka ochsnabbtgenomföra det program som fyrpartiregeringens utarbetadeoch som regeringen nu i praktiken anslutit sig till. Framför allt måste vi nuskyndsamt genomföra de småföretagarvänliga reformer utan vilka vi aldrigkan ta oss ur massarbetslöshetens träsk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationell IT-strategi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bredare lagöversyn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medianeutralitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personlig integritet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens roll,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-strategi för skolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övergripande mål för skolan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SUNET,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lyfta fram exempel på användningen av IT,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets informationsförsörjning och enmodern innebörd av offentlighetsprincipen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagsvänligt klimat,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svensk kultur som offentlig handling,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om digital TV,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om datoriserade parlamentariker,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om papperslös ärendehantering,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om myndigheters ansvar för att öka intresset för IT-användning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privat e-post,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälso- och sjukvård,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av trygghetssystemen.