mot · GK02Jo748 · 1996-10-07 00:00:00 — Närsaltläckage till våra vattendrag är ett av de störstamiljöproblemen som vi har, och åtgärderna varierar men detallra viktigaste och effektivaste är att göra stora insatser vidkällan. Problemkällorna är många men vårt sätt att brukajorden är en av orsakerna. En annan föroreningskälla är våraenskilda avlopp. Därför är det hög tid att hitta lösningar somkan åtgärda problemen.Den främsta orsaken till att jordbruket är ett av problemområdena är att visedan lång tid tillbaka har ett odlingssätt där kvantitet är en av de mestprioriterade parametrarna. När det gäller belastningen på åar och vattendragkommer av fosforläckaget från och avkväveläckaget.Studier som gjorts i hur balansen är vad gäller hur mycket uttag som finns iskörden visar att där finns en stor differens. Denna differens är störst när detgäller kväve.I slutet av 1940-talet var detta nästan i balans för att sedan öka stadigt framtill där ökningen har minskat. Här syns också sambandet mellan attöka självförsörjningen av livsmedel med god kvalité och förädling medkraven att få en ökad avkastning.Vi vet också att näringstillsatser behövs för att vi ska få den kvalité pålivsmedlet som vi konsumenter vill ha. vet vi också att detta mednäringstillsättning skapar problem.Det måste vara möjligt att finna balans mellan näringstillförseln på brukadmark och totaluttaget i skörden. Det måste bli en uppgift för växtförädlingenatt finna effektiva odlingssätt där denna balans uppnås.Även om vi får odlingsmetoder där det finns en bättre balans mellannäringsgivan och upptagningen av näring så blir där alltid rester kvar påmarken, t.ex. halm, betblast, m.m. I dessa finns också stora mängder näringsom blir kvar på åkern och följaktligen bidrar till läckaget.Detta måste också få en lösning.Just nu håller man på att testa en metod i för att på ett effektivt sättta tillvara den näring som finns i dessa restprodukter. Processen går till såattman samlar upp restprodukterna och låter dem passera en rötningsanläggning.Vid rötning av det organiska materialet mineraliseras delar av det organisktbundna kvävet och blir lättillgängligt för växterna när man återför detta tillden växande grödan.Genom att kvävet vid rötningen mineraliseras kommer detta att kunnakontrolleras och styras på ett helt annat sätt än vad som är fallet i dagenstraditionella odlingssystem. För gårdens ekonomi är det intressant att genomrötning förbättra kvaliteten på växtnäringen i det material som ändå skulleplöjas ned.Med denna metod kommer näringssaltläckagen att minska med upp till40 %. Lantbrukaren sparar genom att behovet av att köpa handelsgödselminskar och man kan dra nytta av metangasen som energikälla. Detta är ettförsök som bör uppmärksammas nationellt och internationellt och ingå i vårsträvan mot ett kretsloppssamhälle.När det gäller de enskilda avloppen skall man successivt ställa om fråntrekammarbrunnar till separerande system istället. Det finns toalettstolarsom separerar urinen från fekalierna. Nästa steg är att ta till vara urinen somen resurs. Detta kan lämpligen ske genom samverkan mellan lantbruket ochde enskilda medborgarna. så hjälper vi till att spara på fosforn somär en ändlig resurs och som vid nuvarande användningstakt kommer attminska i tillgång mycket snart. Det är också möjligt att vid reningsverken tatill vara denna näringsresurs och använda avloppsvattnet till bevattning avt.ex. salix som kan användas som fliseldningsmaterial vid energifram-ställning i biobränslebaserade värmeverk. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om växtförädlingens roll i arbetet med att ha en odling i balans,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av nya metoder för att minska läckagen till våravattendrag från jordbruket,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta till vara urinen som en resurs.