mot · GK02A423 · 1996-10-07 00:00:00 — Den öppna arbetslösheten skahalveras - i hela landetDet är inte alla förunnat att på nära håll kunna uppleva dendjupa skogen, vidderna, fjällen, forsar och fall, ändlösamyrar, spegelblanka vatten och gott om plats. Bristen påfolkträngsel och tillgång till en ren natur blir en alltmerefterfrågad livskvalitet. I finns också enjämförelsevis väl utbyggd och god samhällsservice som gersocial och personlig trygghet. Fungerande barnomsorg, skola,sjuk- och äldrevård, fritids- och kulturutbud ärkännetecknande och utgör tillsammans med ett sprakandeföreningsliv en viktig del av den sociala och kulturellainfrastukturen. Här finns småskaligheten i den socialaekonomin och stora framgångsrika exportföretag.Vattnet ger energi, malmen ger stål, skogen ger trä och pappersprodukter.Naturtillgångarna i är viktiga för hela landet och rätt utnyttjadeutgör de en näst intill tidlös råvaruförsörjning för svensk och inte minstnorrländsk exportindustri.Helt klart är att trots tämligen god transporttillgänglighet och väl utbyggtutbildningssystem för grund- och gymnasieskola, vuxenutbildning, folkbild-ning och högskola är just den kunskapsintensiva och FoU-relateradeproduktionen en svag sida och en ny möjlig utvecklingspotential.På den generellt svaga sidan finner vi att andelen företagare är låg, liksomantalet nyetableringar. Låga FoU-investeringar inom företagssektorn ochrikets lägsta antal anställda inom IT-området är ytterligare en utmaning. INorrbottens glesbygd finns det underskott på kvinnor, utflyttning av aktivarbetskraft, en allt äldre befolkning vilket sammantaget gör att inlanden"dräneras" på mänskliga resurser, "human"kapital. ökade enligtSCB befolkning mest i storstadsområdena och minskade i storadelar av Norrbotten.Den kraftiga rationaliseringen av främst skogsbruket och en förädlingskon-centration inom pappers-, massa- och träindustrin till kustområdena har letttill stora bortfall av arbetstillfällen, som inte fullt ut kunnat kompenseras avnya jobb inom offentliga sektorn eller nya privata företag. Arbetslösheten iNorrbotten är hög och över riksgenomsnittet. En stor del av de senaste årensökning av arbetslösheten har tillkommit i våra län.Även när utvecklingen vänder och fler får arbete och arbetslösheten börjarsjunka i tar det extra innan detta ger synbara resultat iNorrbotten, vilket gör att förstärks skillnaderna till södraSverigeoch särskilt storstadsområdena.Först ut och sist in skulle kunna karakterisera relation till låg-respektive högkonjunktur.Även de statliga myndigheternas "effektiviseringar" och besparingar hardrabbat glesbygden hårt. Hopslagningar och regionaliseringar inommyndigheter, företag och verk har tenderat gå i flock vilket i många fall klartmissgynnat och bidragit till ökad utarmning av kommuner och regioner somså väl behövt arbetstillfällen och kompetens.Det behövs en ny regional näringspolitik, som mer utgår från varje orts ochregions starka sidor och möjliga tillväxtområden. Råvaror och basindustrierkan leda till ny vidareförädling och avknoppningar till nya företag. Detsmåskaliga och resurshushållande tänkandet i byarna kan leda till nyaföretag, med såväl lokal som större marknad. Naturen kan öppnas för flergenom satsningar på turism, gärna miljö- och kulturinriktad.Det behövs fortsatta satsningar på högre utbildning och nya forsknings-resurser till högskolan. Samverkan mellan högskolan och näringslivet kanleda till nya möjligheter med fler kunskapsintensiva företag och nya jobb.Den nya informationstekniken ger nya möjligheter att kombinera kvalitet iarbetet med en större marknad för tjänster och annat som kan utföras pådistans.Regionala satsningar blir nationella i den meningen att en allt större mark-nad kan utnyttjas för produktion även i glesbygd. Högskolorna behöverarbeta mer med nationella profiler, vilket kan säkra deras utveckling och geen "inpendling" till regionen, förutom betydelsen för medborgarna i de egnalänen.För att det ska vara möjligt att leva upp till det av antagna målet- att den öppna arbetslösheten ska halveras - krävs ett nyttregionalt utvecklingstänkande, en fortsatt utveckling av och satsningar på enny regional näringspolitik.En aktiv regional näringspolitik behövs för att säkra målet om uthålligtillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas förmedborgarna i hela landet. Den behövs för landets sammanhållning och förden tradition av solidaritet som präglar det svenska samhället. En balanseradregional utveckling är nödvändig för att den tillväxtorienterade politik somriksdagen beslutat om skall bli framgångsrik, annars tas inte hela landetsresurser och möjligheter tillvara.Norrbottens basindustrierBasindustrierna har mycket stor betydelse för länetsnäringsliv. , , , och genom sin världsledande teknik nått stora framgångar påvärldsmarknaden. Genom sin exportinriktning uppehålls ettstort kontaktnät internationellt.Årligen exporteras skogsprodukter till ett värde av 5-6 miljarder kronorfrån länet. Utvecklingen av nya förädlingskedjor med skogen som råvarubasbör påskyndas. Det gäller såväl energi som bioteknikens industriella möjlig-heter.Den erfarenheten och kunskapen bör man kunna dela med sig av ochsprida till småföretag. Små och medelstora företags framväxt kommer attspela en stor roll för att tillskapa de nya jobben i Norrbotten.Många av de mindre företagen är beroende av den större industrin genomatt fungera som underleverantörer. Här måste det till insatser som stimulerartill utveckling av egna produkter för att minska känsligheten och ökahandlingsfriheten.Den förväntade tillväxten i nyföretagande torde ske inom kunskap ochforskningsintensiva företag med tillverkning av kvalificerade produkter, samtinom tjänstesektorn och turismen. Därför måste utvecklingsresurserna satsaspå dessa branscher.Den ökade positiva inställningen till eget företagandei vårt län måste uppmuntra och byggas vidare på. Företagare måste i störreutsträckning medverka i skolor och företagarutbildningar med informationom företagandets villkor.En minskning av krångliga regler och byråkrati är en nödvändighet för attunderlätta företagsuppbyggnaden. måste samhällets bidragsformerutformas så att det tydligt stimulerar duktiga entreprenörer och godaaffärsidéer och avråda dåliga. Bristen på riskkapital är ett stort hinderför fortsatt utveckling. har svårt att klara finansieringen avprodukt- och idéutvecklingen.Tillgången på riskkapital måste allmänt förbättras, som detbehövs utvecklas nya former med mer regionalt förankrad riskkapitalmark-nad. Mer lokalt ägande och riktad finansiering bygger ett starkt och uthålligtföretagande.Utbildning för regional utvecklingI är möjligheten till högskoleutbildning ochavancerad forskning på många olika områden avgörande förlänets och norrbottningarnas omställning till nya ochframtida branscher och näringar.Benägenheten att studera vid högskola har traditionellt varit låg iNorrbotten, särskilt i inlandskommunerna. Denna trend håller nu sakta på attvända, vilket är helt nödvändigt, men vändningen kunde med riktade åtgär-der gå ännu snabbare. Vi ser förändringen bl.a. i att andelen som väljer hög-skola, efter avslutade gymnasiestudier, ökar. Andelen ungdomarsom väljer traditionellt studieförberedande program vid gymnasieskolan ökarockså.Men ser vi också nya oroande tendenser. I vissa inlandskommuner ärmäns benägenhet till högskolestudier mycket låg. Även här vore riktadeåtgärder viktiga.Skillnaderna mellan kvinnors och mäns vilja att studera vidare ökar också.Kvinnorna går i högre grad vidare till högskolestudier.Distansutbilning och utlokaliserade utbildningar är ett sätt att öka andelenhögskolestuderande i . Vi vet att fler studerar om de slipper resalånga sträckor för föreläsningar.Ett annat sätt är att stimulera till mer yrkesinriktade högskoleutbildningar iNorrbottenkommunerna, t.ex. i form av kvalificerad eftergymnasial yrkesut-bildning och andra former av skräddarsydda högskoleutbildningar i sam-arbete med företagen.Det är också viktigt att använda alla möjligheter till rekrytering till hög-skolestudier, t.ex. i form av mer långsiktiga åtgärder som genom TeknikensHus i Luleås verksamhet.Forskningen vid betyder mycket för utvecklingen avlänets näringsliv. Det är också av största betydelse att forskningen sprids tillfler kommuner. I finns forskningscentrum som t.ex. ETC (Energi-tekniskt centrum) och Sicomp (kompositforskning) som betyder mycket förkommunens utveckling. Sådan spridning av forskning måste stimuleras.KommunikationerMed väl utbyggda kommunikationer kan vi överbrygga defysiska avstånden inom länet och till andra regioner inomoch utanför landet. Tillgänglighet är en nyckelfaktor förlänets fortsatta utveckling. Därför måste vi få en fortsattsatsning på transportsystem inom länet som effektivasttillgodoser våra behov av gods- och persontransporter. Vimåste även ha ett bra nationellt transportnät som förbindeross med omvärlden. Vi har ett bra vägnät men vi måsteäven ha resurser att underhålla det. Även järnvägsnätet är brautbyggt men behöver förbättras med bland annat höjdkapacitet, samt viss nybyggnad på Haparandabanan. Vimåste också få möjlighet att koppla ihop det svenskajärnvägsnätet i med och Ryssland.Flyget är av avgörande betydelse för många företag i . Därför ären förbättring för framförallt inlandet mycket viktig. Ekonomisk stabilitet fördenna flygverksamhet är helt avgörande för att säkra förbindelserna så att desvarar mot de behov som finns.Det nya kommunikationsmedlet, informationstekniken, IT är mycketspännande. Utbyggnaden sker nu ganska snabbt, men det handlar också omatt kostnaden för användningen måste ligga på en sådan nivå att det inte fårnegativa konsekvenser för användandet i . IT kan skapa helt nyaförutsättningar för vårt län både vad gäller möjligheten till nya jobb, och tillnya idéer och kontakter både inom och utom landet.Offentliga sektorns betydelseDen offentliga sektorn har oerhört stor betydelse förNorrbotten. Den är grundstenarna i det svenskavälfärdssamhället och har garanterat allas rätt till en god ochrättvis sjukvård, barnomsorg, äldreomsorg och skola. Dettagenom kommunernas och landstingens försorg, som är storaarbetsgivare i vårt län.För kvinnor i glesbygd har exempelvis kommunernas hemtjänst medfört attde fått meningsfullt arbete som de gamla kunnat bo kvar i sinahem. En väl utbyggd primärvård har gjort att människor känt trygghet. Barn-omsorg och skola finns också i de flesta större tätorter. Även försvaret ochövrig statlig verksamhet är stora arbetsgivare som är viktiga för syssel-sättning och service.Men tillväxten inom den offentliga sektorn är nu bruten ochsysselsättningen sjunker. Kommuner och landsting minskarsin personalstyrka och då är det främst kvinnor som blirberörda. Statliga myndigheter har dragit nerpå antalet anställda eller så har verksamheter från olika ortersamordnats på större orter. Nedläggningar av verksamheterinnebär att servicen försämras när människorna får svårareoch längre resväg för att besöka en myndighet.ArbetsmarknadNorrbotten har, , mycket stor arbetslöshet.Den är inte dubbelt så hög som i riket i övrigtsom den var t.ex. 1990, men det beror tyvärr inte på attarbetsmarknaden blivit så mycket bättre i . Detberor mera på att arbetslösheten steg i hela landet. Trots det ligger arbetslösheten iNorrbotten högre än i riket i övrigt.Av de tio kommuner i landet som har högst kvinnoarbetslöshet ligger sex iNorrbotten. Ett av länets stora problem, framförallt i inlandet, är just bristenpå arbetstillfällen för kvinnor. Det har medfört att underskottet på kvinnor iinlandskommunerna har ökat.De strukturförändringar som pågår inom näringslivet och nedskärningar ioffentliga sektorn medför direkta effekter på arbetslösheten. För att minskade negativa konsekvenserna måste en översyn göras så att vissa orter intedrabbas av nedskärningar inom alla tre områden, vilket kan medföra att orteri inlandet utarmas helt.Arbetsmarknadspolitiken måste vara flexibel så att åtgärderna kananpassas för att göra bästa möjliga nytta lokalt. Kommunerna i länet, somredan tidigare aktivt medverkat i arbetsmarknadspolitiken, kommer att haännu större möjligheter att påverka hur resurserna ska användas. Det gerutrymme för att lokalt hitta lösningar som är anpassade efter behov ochförutsättningar. Sådana lösningar måste tillåtas i högre utsträckning äntidigare.Konsekvenser av fattade beslutUnder senare år har en rad beslut fattats som haft negativakonsekvenser för vårt län. Bolagiseringar och avregleringarhar inte varit till nytta för utvecklingen i vårt län. Somexempel kan nämnas flyget där priserna efter avregleringenökat kraftigt som servicen försämrats. Detta ärnegativt för eventuella företagsetableringar i . Detär även en stor nackdel för våra befintliga företag som har sinmarknad utanför länet, än mindre kan man prata om folkflyglängre.Kommunal skatteutjämning är ett annat exempel som har gjort att vårakommuner har stora ekonomiska bekymmer. Skall vi orka med attutveckla vårt län och skapa förutsättningar för människor att kunna bo kvaroch ha ett arbete att försörja sig på och bidra till tillväxten ilandetmåste de regionala konsekvenserna belysas i varje dylikt förslag tillriksdagen. Noggranna överväganden måste göras innan beslut fattas som göratt de får så negativa effekter för den regionala utvecklingen som flertalet avde senare årens beslut fått. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regionalpolitisk analys samt att erforderliga åtgärdervidtas för att motverka att de regionala klyftorna växer.