mot · GK02Kr13 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik Den kristdemokratiskasynen på kultur, inledningVi kristdemokrater menar att kultursynen ska grunda sig påen helhetssyn på människan. Den innehåller såväl enindividuell som en social dimension, såväl en materiell somen andlig dimension. Kulturen bidrar till att ge oss enfördjupad syn på tillvaron och hjälper oss att växa sommänniskor. Kulturyttringar kan också tillfredsställamänniskans gemenskapsbehov. Friheten att växa med andraär grundläggande för en kristdemokratisk kultursyn.Vi anser att ett mångsidigt kulturliv och en förståelse för varandras kulturär en förutsättning för ett öppet och demokratiskt samhälle. Det är därföroerhört angeläget att kulturen finns nära människorna och ger en möjlighettill utveckling. Kultursatsningar bör betraktas som investeringar och inte somsubventioner. Kulturen är en viktig pusselbit i dagens samhälle och i detframtida samhället.De kulturpolitiska målenRegeringens mål för kulturpolitiken ska bland annat vara attvärna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar föralla att använda den, verka för allas möjlighet tillkulturupplevelser och eget skapande, motverkakommersialismens negativa verkningar, främja kulturellmångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet, bevara ochbruka kulturarvet samt främja det internationellakulturutbytet och möten mellan olika kulturer inom landet.Vi kristdemokrater delar synen att det är viktigt att göra kulturentillgänglig för alla och att främja ett aktivt deltagande i kulturlivet. Men föratt göra detta möjligt måste man vara medveten om människors skildakulturvanor. Dessa vanor är beroende av många faktorer, bland annatbostadsort och ålder. Att föra ut kulturen och ge regionerna större "utrymme"är därför helt nödvändigt.Kulturen på landet och i stadenMycket av vad som sker i kulturlivet har lokal förankringoch finansiering. Kommunernas stöd till kulturverksamhetenär även grundläggande för de offentligakulturinsatserna. På de platser i landet där kommunen intehar möjlighet att ge stöd, bör regionen ta ansvar. Det ärnaturligt att koncentrationen av kulturengagemang är stor ide större städerna. Detta bör dock inte hindra ett samarbeteoch en kommunikation med den övriga regionen.Kultur för barn och ungdomarBarns och ungas behov av kultur för sin utvecklingunderstryks med rätta i propositionen. Men de åtgärderregeringen föreslår är inte alls tillräckliga. Barn måste undersin uppväxt få ta del av och delta i olika former av kultur.Barn uttrycker sig på många sätt, man kan säga att barn harmånga språk. Att tala, rita, sjunga och spela är några avuttryckssätten. Kulturen kan bidra till att utveckla dem.Hemmet ger viktiga förutsättningar, men också skola ochmassmedier har viktiga roller för barns kulturupplevelser.Familjens betydelse i sammanhanget får inte heller glömmasbort. Vi vill forma en politik som ger föräldrarna tid församvaro med sina barn. Föräldrar och äldre syskon kan ochbör läsa mycket för de mindre barnen. Språket utvecklas påså sätt och sagorna sätter fart på barnens fantasi. TV har storamöjligheter att till barn förmedla olika former av kultur, menTV har också ett stort ansvar. Det är angeläget att de programsom visas framförallt för barn har en god kvalitet och ettgenomtänkt pedagogiskt mål. TV-programmen påverkarbarnen i hög grad.Samhällets insatser för kultur till barn har ökat , men merakan och bör göras. Om resurser styrs till barns och ungas kulturutbud kankulturintresset väckas och utvecklas. Kulturen blir på så sätt en naturlig del ivardagen.Det offentliga stödetKulturen har ett värde i sig. Kulturen kan aldrig vara heltmarknadsstyrd, det offentliga stödet är nödvändigt. Vissabasfunktioner krävs för en kulturell frihet ochvidareutveckling. Precis som staten har ett grundläggandeansvar för järnvägsnätet bör staten ta ett grundläggandeansvar för det kulturella stamnätet, en kulturell infrastrukturbör byggas upp. Förutom nationalinstitutionerna ska dennainnefatta regionala stödjepunkter. Dessa punkter behöver intenödvändigtvis erbjuda ett brett kulturutbud och interepresentera breda kulturella centra. De kan representeras aven enskild institution som visat god kvalitet ur ett nationelltsåväl som ett internationellt perspektiv.Det statliga stödet varierar mellan olika kulturområden. Inom vissa"branscher" stöder man för att hålla god kvalité och ge ökad mångfald, inomandra för att ge större delaktighet, ge bildning och utbildning. Det kan ocksåvara ett nationellt ansvarstagande för kulturmiljöer, byggnadsminnen ocharkeologiska föremål. När det gäller individer och grupper bör det offentligaprioritera stödet till kultur för barn och ungdomar. Vi kristdemokrater anseratt utgångspunkten för det statliga stödet är att det ska vara stödjande, intestyrande.De olika kulturområdenaVi vill i denna motion särskilt lyfta fram och prioriteraföljande områden.Konstnärernas villkorI propositionen nämns att konstnärers kunnande bör kunnatas i anspråk inom hela samhällslivet. Vi delar denna syn.Människor behöver konst i alla möjliga sammanhang. Intebara kommunalhuset ska vara smyckat. Daghem, skolor,sjukhus, bibliotek är några exempel på lokaler där konst kansmycka och glädja.Vi kristdemokrater anser att det är önskvärt att stödet till enskildakonstnärer i större utsträckning knyts till särskilda projekt eller bestämdakonstnärliga uppdrag, i stället för att utgöra inkomststöd och -garantier.Litteraturen och språketDet tryckta ordet skapar förståelse och påverkar. Oavsett vardu befinner dig kan du kliva in i en helt ny värld. Litteraturenär historiens och nutidens pelare. Den speglar människansbehov av att uttrycka sig, att samtala, att utbyta tankar. Andramänniskors insikter och erfarenheter blir tillgängliga ilitteraturen. Genom det tryckta ordet får vi möjlighet attförstå vilka tankar och idéer som påverkat och skapat detsamhälle vi lever i. Det tryckta ordet har stor betydelse föropinionsbildning och folkbildning. Boken intar ensärställning i kulturverksamheten.Böcker till barnMånga länder har ingen eller låg mervärdesskatt på böcker. ISverige har vi , vilket måste anses vara högt. Vi anseratt litteraturen bör vara befriad från mervärdesskatt.Bokförsäljningen har sjunkit kraftigt och ensänkt mervärdesskatt skulle ha stor betydelse. I nuvarandeekonomiska situation ter det sig ogörligt. fickstaten in i momsintäkter från böcker.Därav var statens intäkter från barnböcker drygt 70 miljonerkronor.Vi föreslår som en början att barnböcker undantas från beskattning såsomgjorts i . Det är i linje med den prioritering som det råder storenighet om, nämligen att satsa på barnen. Böcker betyder mycket för barn.Böcker inspirerar och utvecklar. Läsandet ger barnet ett rikt språk ochdärigenom också en möjlighet att kunna uttrycka sina tankar ochkommunicera med andra. Det är inte ovanligt att en barnbok kostar över150 kronor. Vilka barnfamiljer kan prioritera inköp av flera barnböckerunder dessa förhållanden. Många familjer har inte råd, andra utgifter får gåföre.Genom att undanta barnböcker från beskattning ges fler barn tillfälle attträda in i böckernas magiska värld. Vi kristdemokrater vill särskilt prioriteradetta område.BibliotekenBiblioteken har en viktig uppgift att nå ut till alla, särskilt tillbarn och ungdomar. Bibliotekens utlåning sker också imycket hög grad till denna grupp. Cirka en tredjedel av allalån görs av barn och ungdomar. På några ställen i landet görbibliotekarien hembesök. Små barn får i hemmamiljömöjlighet att stifta bekantskap med vad som finns på ettbibliotek. Försöket har fallit mycket bra ut. Böckerna blir ennaturlig del av vardagen. Bibliotekens utåtriktade verksamhettill hem, förskolor och skolor bör stödjas. Ett gott samarbetemed förskola och skola behövs för att skapa positivaläsvanor. Särskilt viktigt är att uppmärksamhet ges åtläshandikappade barn och invandrarbarn för att främja derasspråkutveckling. De medel regeringen föreslår tillläsfrämjande verksamhet via ska istället gå tillbibliotekens verksamhet ute på fältet. Den kompetensbibliotekarierna har är oerhört värdefull.Förslaget om bibliotekslag avstyrks. Det verkligt viktiga som lagen kräverär redantillgodosett, det finns folkbibliotek i varje kommun och ingen kommun haravgiftsbelagd bokutlåning. Det finns upphovsrättsliga hinder föratt ta ut avgifter. En grundprincip som för övrigt slagits fast av riksdagen1992. Dessutom skulle lagen vara ett ingrepp i kommunernas beslutsrätt. Vi anser att stöd för inköp till skol- och folkbibliotek av litteratur tillbarnoch ungdom bör finnas. Men förslaget att stöd endast ska utgå till inköp avlitteratur som fått statligt litteraturstöd underkänner vi. Vi menar attbibliotekoch skolor bör få frihet och förtroende att välja den litteratur man har behovav.TeaterVad gäller teatern ska statens insatser syfta till att efterfråganpå teater ökar, tillgängligheten förbättras, teaterutbudet blirallsidigt och håller god kvalitet, barn och ungdomar fårtillgång till teater av hög kvalitet, den regionala teaternutvecklas samt nationalscenernas ställning i landet stärks.Teater i skolornaUnder senare år har antalet besök minskat. Intresset för teatermåste öka liksom förståelsen för vad teater kan åstadkomma.Bland annat i har man låtitskådespelare resa ut i skolorna för att spela teater och tala omrasism. Detta är ett bra exempel på hur man kan använda deresurser och det kunnande som faktiskt finns. För mångaelever kanske besöket är den första kontakten med teatern.Förhoppningsvis väcks ett intresse som man kan bära medsig resten av livet. Vårt kulturarvFör en del tillhör den repertoar som erbjuds på ochDramaten, den så kallade finkulturen, något som få harmöjlighet att se. Sanningen är att dessa institutioner tillhörvår nationalskatt, en högst levande kulturklenod. Mycket avdet som visas är tillgängligt för de flesta, steget måste dockkunna och våga tas in i denna värld. är ett land iEuropa med gamla kulturtraditioner. Operan och Dramatenär en del av vårt kulturarv och en del av vårt samtidasamhälle.DansDans som konstnärligt uttryck har länge betraktats som enexklusiv konstform. Dansen som konstart befinner sig sedannågra år i ett expansivt skede och intresset att se dans på scenhar ökat. är också ett uttrycksmedel för individen,som den har en social funktion och kan stärkagemenskap och samarbetsförmåga.Dansare har kort karriär, även utan skador i arbetet kan de fysiskaförutsättningarna att utöva yrket upphöra . Det bör igrundutbildningen alltid finnas en förberedelse till en alternativ karriär ochen planering för dansares omskolning eller vidareutbildning.MusikStatens insatser för musiklivet ska syfta till att fler fårtillgång till musik, möjlighet att utöva musik, skapa intresseför olika slags musik och främja kvalitetssträvanden.Intresset för musik kan skapa kontakter över alla gränser.Oavsett ålder, nationalitet eller språk kan människorkommunicera med varandra genom musiken.Kommunernas musikskolorKommunernas musikskolor har de senaste decenniernagrundlagt och utvecklat många människors musikintresse.Barn i alla åldrar har tagit sina första stapplande steg in imusikens värld genom dessa skolor. Alltifrån den förstalektionen i blockflöjt till ett livslångt spelande på tuba kanmusiken vara till glädje. Kanske finns det inga instrument ihemmet, på kommunens musikskola får man pröva hur detkänns när toner strömmar från en tvärflöjt. Man får ocksåuppleva hur det är att spela i grupp. Att varje instrument harsin viktiga uppgift i en orkester.Barns och ungdomars musikutövande och musikskapande måstestimuleras. Det är angeläget att betona betydelsen av fortsatta kommunalasatsningar på musikskolor. En prioritering bör ske på detta område.En nationalinstitution, en nationalorkesterInom de flesta konstformer finns i vårt land ennationalinstitution som representerar nationella intresseninom sitt område. Detta bör även finnas på musikområdet.I likhet med hur det är inom andra konstområden skulle en national-institution inom orkesterområdet främja och utveckla sin konstart. I ettsådant uppdrag bör främst ingå att genom att bedriva en konstnärligverksamhet på hög nivå stärka konstmusikens ställning i kulturlivet ochverka stimulerande på andra delar av musiklivet. En nationalorkester skabevara och utveckla det specifikt svenska i orkesterklang och -uttryck. Ennationalorkester skall förvalta det svenska musikaliska kulturarvet och skapadet nya.De produktioner som genomförs vid konserter och på fonogram ska hållaen god kvalité som är jämförbar med de främsta orkesterinstitutionerna iEuropa. Kvalitetsbegreppet måste vara av central betydelse förverksamheten. Det ska på ett fullödigt sätt säkerställas genom att så bramusiker som möjligt anställs och ges goda arbetsvillkor. Orkestern måste gesmöjlighet att arbeta med en varierad repertoar och i samarbete med defrämsta dirigenter och solister som finns. En annan viktig uppgift är att ibetydande omfattning framföra svensk komponerad musik och genombeställningar ge svenska tonsättare möjlighet att komponera för och bliframförda av en fullt utbyggd symfoniorkester.Utveckling av verksamhet för barn och ungdom liksom en verksamhetriktad till nya målgrupper är en annan viktig uppgift. Slutligen ska orkesternsuppgift vara att utgöra en förbindelselänk mellan det svenska och detinternationella musiklivet.Göteborgs symfoniker har en lång historia med många tongivandepersoner som , och . har orkestern gjort ettvälförtjänt internationellt genombrott.Enligt vår mening skulle med skapandet av en nationalorkester dennakonstform jämställas med andra konstformer. bördärför formellt kallas nationalorkester.FilmSvensk film håller, internationellt sätt, en mycket högstandard. , och många andrabidrar till att för den svenska filmen ut i världen. Dessaambassadörer utför ett enastående arbete men ocksåfilmproduktion i mindre skala, på det lokala planet är viktig.Barn och ungdomar kan till exempel genom filmen speglasin omgivning och situation, vilket blir ett värdefulltkulturhistoriskt dokument för framtiden. Filmen somkonstform och kulturbärare är unik och saknar gränser.Vi stödjer i stort de förslag regeringen för fram på detta område. Statensinsatser bör bland annat syfta till att upprätthålla och utveckla värdefullsvensk filmproduktion, säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefullfilm i olika visningsformer i hela landet, ge särskilt barn och ungdomar enmöjlighet till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder,regionalt och lokalt stärka filmens roll i kulturlivet, bevara filmer ochmaterial av film- och kulturhistoriskt intresse samt upprätthålla och utveckladet internationella utbytet och samarbetet på filmområdet.Vi vill dock särskilt betona de små biografernas värde samt vikten avfortsatt stöd till svensk barnfilmsproduktion.De små biografernas värdeDe små landsbygds- och kvartersbiograferna har ett stortsocialt, kulturellt och historiskt värde. Vi ser enutveckling mot allt större "filmpalats". Allt samlas under etttak. Salongerna krymper, filmdukarna likaså. Den unikakänslan av att gå på bio försvinner. Biograferna liknar alltmer storskärmade TV-apparater.Samtidigt läggs gamla vackra och kulturhistoriskt värdefulla biografer ned.Filmen flyttas från människorna in till storstadens centrum. Inom kortkommer landsbygds- och kvartersbiograferna att ersättas av matmarknader,auktionsrörelser eller helt enkelt stå tomma och öde. Den sociala och lokalamötesplats som dessa biografer utgör kommer för evigt att vara borta. Det ärhög tid att stoppa denna utveckling.Fortsatt stöd till svensk barnfilmsproduktion.Barna i Bullerbyn, , , och exempel på svensk barnfilm som producerats under åren.Filmerna är väl kända och har inspirerat många barn. Filmenär också ett steg in i böckernas värld liksom böckerna kanskapa en nyfikenhet för filmen.Vi ser i biografernas annonser en övervägande andel tecknad barnfilmproducerad i utlandet. I bästa fall är filmen dubbad, om inte blir denotillgänglig för många. De kommersiella krafterna runt dessa filmer är starka.Företag i mat- och klädbranschen går in i marknadsföring, de små har svårtatt värja sig.Av det stöd som ges för att upprätthålla och utveckla svenskfilmproduktion bör inte gå till barnfilmen. Vi ger genomfilmen barnen en möjlighet att vidga vyerna, lära sig förstå andra och bara haroligt.Arkitektur och formgivningI propositionen sägs att arkitektur och formgivning rörmedmänskligt ansvar, brukbarhet, uthållighet och ekologi.Vid utformningen av det handlingsprogram för arkitektur ochformgivning som föreslås av regeringen anser vi att det ärviktigt att hänsyn just tas till människors behov. Vi har lärtoss av misstagen från 60- och 70-talens skövlingar av deninre stadskärnan, när betongkomplex ersatte vad som funnitsdär under århundraden. Vi har förhoppningsvis också lärt ossmisstagen när allt för stora och dyraanläggningar byggdes, anläggningar som sedan vad gällerunderhåll och reparationer tärt hårt på en redan ansträngdbudget. Behovet av dessa anläggningar har sedan visat sigvara betydligt mindre än beräknat.I det tänkta handlingsprogrammet för arkitektur och formgivning bördärför ledstjärnan vara medmänskligt ansvar, brukbarhet, uthållighet ochekologi.Medmänskligt ansvar och brukbarhetVi har alla ett ansvar för det som byggs och formges idag.Goda förutsättningar för utveckling och kreativitet måstefinnas men också en förståelse för människors behov, bådepraktiska behov och estetiska. Hänsyn måste alltid tas till denkulturhistoriska omgivningen och möjligheten att bygga utoch förändra allteftersom verksamheter förändras. Detestetiskt vackra behöver inte vara obrukbart och det praktiskainte förfulat.Uthållighet och ekologiDet är inte heller försvarbart att bygga hus som görmänniskor sjuka. Daghem och skolor bör särskilt prioriterasvad gäller sanering och upprustning. De hus som byggs idagmåste kunna hålla , kanske århundraden. De skavara ett samtida monument över de tankar som genomsyrarvårt samhälle; vi får inte tära på jordens resurser utananvända dessa förnuftigt. Genom ett ekologiskt tänkandekan vi skapa goda miljöer för människor att vistas i somfungerar länge.KulturarvetReligion, språk, traditioner men även de fysiska spår somtidigare generationer lämnat efter sig, byggnader,kulturlandsskap och fornlämningar är delar av vårtgemensamma kulturarv, vårt gemensamma minne. Museernaär våra minnesbanker.Sverige är ett avlångt land och våra nationalklenoder unika. De storamuseerna bör därför var lokaliserade så att de är tillgängliga för flest antalmänniskor. En koncentration bör undvikas men är det inteförsvarbart att medel läggs på stora omorganisationer. Medel som annars kananvändas till de lokala museerna, museer som har en viktig uppgift att bevaraoch förmedla det lokala kulturarvet.Folkens museum - ,och Östasiatiska museetRegeringens förslag att flytta huvudmannaskapet för Folkensmuseum, och tillGöteborg har mött stor förvåning. Det har ingen förankring ide utredningar som har gjorts. Dessutom finns en storoklarhet över vad omorganisationen kommer att kosta.Befintliga, fungerande lokaler måste utrymmas, nya finnasoch iordningställas. Den nuvarande personalen ställs utanarbete eller tvingas flytta. En omorganisation är ett stort ochkostsamt företag. Medlen kan användas betydligt mereffektivt. Vi säger nej till denna modell.Vi föreslår därför att i och Folkens museumsammanförs till en gemensam myndighet. De båda museerna ska dock förblii respektive Stockholm.De lokala museernaDe lokala museerna har en uppgift att bevara och förmedladet lokala kulturarvet. Dessa museer bör uppmuntras i sinverksamhet, närheten till människorna är viktig. Samtidenoch dåtiden måste bevaras för kommande generationer. Detlokala museet kan, som ingen annan, vårda den kultur som ärunik för just den bygden. Det bör också finnas möjlighet fördessa museer att ta emot "vandrande utställningar" från destörre museerna. På så sätt når våra nationalklenoder allt fler.KulturmiljöBegreppet kulturmiljö omfattar såväl enskilda kulturminnensom sammanhängande kulturmiljöer, såväl byggnader ochskulpturer, som hällristningar och runstenar.Miljöförstöringen och samhällsutvecklingen i allmänhetdrabbar inte sällan det fysiska kulturarvet. Kulturmiljövårdenmåste ha tillräckliga resurser för att klara detta hot.Kulturmiljövården ska vara en integrerad del av den övergripandesamhällsplaneringen. Kulturminnen och det byggda kulturarvet bör i högreutsträckning betraktas som en resurs i samhällsutvecklingen och det ärangeläget att formerna för samverkan mellan kulturmiljövårdens organ,högskolan och näringslivet utvecklas när det gäller kunskaps- ochmetodutveckling. Dessutom bör den offentliga organisationen förkulturmiljövården i högre grad utformas enligt subsidiaritetsprincipen.Kulturen i framtidenKulturen omformas och utvecklas, varje tid har sinakulturyttringar. Kultur är historia men också samtid. Måletför statens kulturpolitik måste vara att kulturen finns näramänniskorna och ger en möjlighet till utveckling. På så sättskapar vi alla vår historia. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till enskilda konstnärer i större utsträckning skallknytastill särskilda projekt eller bestämda konstnärliga uppdrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnböcker skall undantas från mervärdesskatt,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de medel som enligt regeringen föreslås gå till läsfrämjandeverksamhet via i stället skall gå till bibliotekens läsfrämjandeverksamhet: hembesök, besök på dagis, skolor, sjukhus m.m.,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslaget om bibliotekslag avstyrks,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stöd för inköp till skol- och folkbibliotek av litteratur tillbarnoch ungdomar inte endast skall utgå till inköp av litteratur som fått statligtlitteraturstöd, utan bibliotek och skolor bör få frihet och förtroende att väljaden litteratur de har behov av,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av dansutbildningen i syfte att underlätta omskolningeller vidareutbildning,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala musikskolorna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Göteborgssymfonikerna som nationalorkester,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandet av landsbygds- och kvartersbiograferna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte av det stöd som ges för att upprätthållaoch utveckla svensk film bör ges till produktion av svensk barnfilm,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ledstjärnan i det tänkta handlingsprogrammet för arkitekturoch formgivning bör vara medmänskligt ansvar, brukbarhet, uthållighet ochekologi,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i och -sammanförs till en gemensam myndighet och att de bådamuseerna skall förbli i respektive ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de lokala museernas verksamhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den offentliga organisationen för kulturmiljövården i högregrad skall utformas enligt subsidiaritetsprincipen.