ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T333 · 1996-10-07 00:00:00 — För att utveckla näringslivets konkurrenskraft och därmedöka möjligheterna till sysselsättning behövs lättillgängliga,säkra och effektiva kommunikationer.Ett finmaskigt vägnät är förutsättningen för att småföretag, turism ochlantbruksinriktade verksamheter skall kunna fungera och nås av kunder ochanställda. Behovet av kommunikationer är minst lika stort i glesbygd som itätindustrialiserade delar av landet.Landsvägsnätet utgör basen för kommunikationerna. I glesbygd spelarockså det enskilda vägnätet en stor roll.Bristande underhåll medför att vägkapitalet eroderar. Såväl ur stats-ekonomisk som samhällsekonomisk synpunkt är en sådan utveckling negativ.Fördröjt underhåll kan ge dramatiskt ökade underhållskostnader. Normallivslängd för väg varefter underhåll bör sättas in är av denberäknade totala livslängden. Om underhållet fördröjs av dennormala livslängden, ökar den direkta underhållskostnaden med 4-5 gångerper väglängdenhet.Den indirekta kostnaden ökar emellertid mer, men faller inte direkt på denofficiella budgeten. Svårigheter att vid bristande underhåll och sämre vägmed längre körtider nå orter och näringsverksamheter är en betydandekostnad både direkt för enskilda och för samhället genom att etableringarförhindras eller fördröjs. Bristande underhåll medför onormal förslitning påfordon. medför bristande underhåll allvarligabärighetsinskränkningar. Detta drabbar nästan enbart glesbygden. I Dalslandär detta en känd orsak till körförbud för lastbils- och övrigdistributionstrafikpå många vägavsnitt under långa perioder. Då glesbygden är beroende avskogsnäringen medför sådana inskränkningar betydande svårigheter ochkostnader, och försämrar därmed konkurrensläget för skogsbaserad industri iDalsland.Älvsborgs län har längst grusvägnät bland icke norrlandslän. Grusvägnätetskapar avsevärda problem för såväl person- som godstrafiken.För länet och särskilt med skogsnäring i glesbygdslandskap ochmed ett långt sekundärt vägnät är vägunderhåll av särskild betydelse. Deenskilda vägarna har också en särskild betydelse för glesbygd såsomDalsland. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av underhållsinsatser för vägnätet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av enskilda vägar för glesbygder som .
mot · GK02T4 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:33 Statens köp av färjetrafik till och från I propositionen föreslås godkänna ett nytt avtalmellan staten och . Avtalet innebär atttvå konventionella färjor av fullgod kvalitet sätts in i trafikensamt att ett nybyggt enskrovigt höghastighetsfartyginförskaffas. och föreslås blifastlandshamnar. Statens kostnad för trafiken beräknas till174 penningvärde.Vi stödjer inriktningen i avtalet om att de nya bestämmelserna omförbättrad sjösäkerhet och och stabilitet,som ingår i den s.k. Stockholms-överenskommelsen skall tillämpas. Vad miljöaspekterna beträffar anser vi attkatalytisk avgasrening och lågsvavligt bränsle borde vara självklarheter fören modern fartygsflotta.I det trafikantråd som regeringen föreslår skall inrättas bör kunderna/nyttjarna d.v.s. företag och övriga trafikanter ges ett utrymme på bekostnadav representanter för kommun och länsstyrelse. Rådet får annars svårt attfylla sin uppgift. Denna fråga bör därför på nytt övervägas.Då regeringen inte medger ledamöter rätten att ta del av detupprättade avtalet i sin helhet uppstår svårigheter att överblicka alla desskonsekvenser. Vi är därför kritiska till att för så somföreslås,binda staten denna stora kostnad. Vidare kan enligt vår meningförbud om konkurrerande trafik inte vara förenlig med varför denna del av avtalet avvisas.Intresset för entrepenören att genom en incitamentsklausul fullt ut påverkaresultatutvecklingen tycks inte vara utnyttjad. Detta är enligt vår meningotillfredsställande och bör av ges regeringen till känna.Den nya politiska situationen i länderna kring har givit Gotlandnya och bättre förutsättningar. är en viktig länk i förbindelsenmellan och de baltiska staterna. Denna nya förutsättning bör vägas innär man planerar och upphandlar trafik till och från vårt lands största ö.Denna verklighet tycks inte till någon del ha påverkat avtalsutformningenvilket vi moderater anser vara en svaghet.Vår utgångspunkt är att som en viktig del av vårt land skall hatillgång till reguljära fastlandsförbindelser som kostnadsmässigt inteförsvårar för vare sig enskilda människor eller näringslivets möjligheter attbo, verka och utvecklas på denna vackra ö. Statens ansvar för att dessaförutsättningar uppfylls kan enligt vår mening hanteras annorlunda och meraframtidsinriktat än vad som föreslås av regeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i proposition 1996/97:33 ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikantråd för Gotlandstrafiken.
mot · GK02T401 · 1996-10-07 00:00:00 — I flera delstater i , bl a och är dettillåtet att vid rödljus svänga till höger om man inte hindrarden trafik som korsar vägen. Detta gör att trafiken flytersmidigare och köerna blir kortare. I finns inte dennamöjlighet. Här måste man stanna vid rödljus även om manbara skall svänga till höger när ljuset slår om till grönt.USA i allmänhet och kanske i synnerhet är föregångare när detgäller biltrafik. Trafiksäkerheten är mycket hög, det finns särskilda motor-vägspoliser, avgasbestämmelserna är de strängaste i världen - bara för attnämna några områden där gått i spetsen.Några trafiksäkerhetsskäl för att inte få göra en högersväng vid rödljusfinns inte. Högersväng även vid korsning utan trafikljus innebär att manmåste ta hänsyn till den korsande trafiken. Därför borde denna möjlighetockså införas i vårt land vilket skulle förbättra rytmen i trafiken och ledatillfärre olyckor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra vägtrafikkungörelsen så att det blir möjligtatt svänga höger vid rödljus i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02T402 · 1996-10-07 00:00:00 — Ökad trafiksäkerhet för motorcyklar Många trafikolyckor med motorcyklar inblandade beror påatt motorcykeln inte observerats/synts. I avfallen där bilföraren är vållande har bilföraren uppgivit somförklaring att han/hon inte såg motorcykeln.Bästa "livförsäkringen" för en mc-förare är att ha en motorcykel som ärhelfluorescerande och att föraren helst också själv är klädd i dylika kläder,men vem vill se ut som en julgran? Svarta skinnkläder är som bekantvanligast, men naturligtvis inte bra ur synbarhetsaspekten.Vägverket har på fråga från motorcykelorganisationerna sagt att användan-det av dubbla ljus, dvs ljus i en triangel, är acceptabelt ur trafiksäkerhets-synpunkt.Från och med 1 januari 1995 infördes en ny lagstiftning innebärande att detär förbjudet att ha varselljus i kombination med halvljus. I lagstiftningenundantogs tyvärr inte motorcyklar. kan således inte heller motorcyklarlängre förses med dubbla ljus i form av en triangel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att möjligheterna för motorcykelekipage att synas i trafikenökas.
mot · GK02T403 · 1996-10-07 00:00:00 — Brandväsendets beredskapsstyrka består av deltids- ochheltidsanställda personer. I räknar man med att ca 15000 tillhör deltidskåren. Tjänstgöringen sker enligt ettrullande schema, vilket gör att ca 3 000 personer harberedskapstjänst varje vecka.De allra flesta deltidsbrandmännen har ett ordinarie arbete. Underberedskapsveckan inkallas dessa personer med omedelbar inställelse tillbrandstationen för ett snabbt ingripande i olika situationer.Då gäller det att med sitt privata fordon ta sig till brandstationenomedelbart. Färden till brandstationen måste oftast ske med hög hastighet,vilket gör att gällande hastighetsbegränsningar ofta överskrids. I dessasituationer borde det finnas möjlighet att uppmärksamma alla vägtrafikanterpå att ett fordon kommer i hög hastighet. Fordonen borde vara utrustade medett flexibelt "blåljus" som lätt uppmärksammas av övriga trafikanter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en lagändring så att ett flexibelt "blåljus" fåranvändas av tjänstgörande deltidsbrandmän i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02T404 · 1996-10-07 00:00:00 — I 117 a § vägtrafikkungörelsen (1972:603) finns ett undantagfrån kravet att använda bilbälte för förare i yrkesmässig trafikför personbefordran. Detta undantag bör tas bort.Eftersom bilbältet är ett synnerligen effektivt hjälpmedel att minskapersonskadorna vid en trafikolycka, finns det inte skäl att särskilt undantapersoner som yrkesmässigt exponeras för sådan olycksrisk.Motiveringen att avstå från bilbältet på grund av risken att utsättas för våldfrån passagerare är helt enkelt inte hållbar.Yrkesföraren bör också vara ett föredöme för andra i trafiken och då är detsvårt att förklara varför denne inte skall behöva bältet. Särskilt svårt ärdettanumera då användningskravet gäller passagerare.Vägverket har i samband med arbetet på en ny trafikförordning föreslagitatt detta undantag skulle tas bort. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort undantaget för yrkesförare att använda bilbälte.
mot · GK02T405 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen om tillfälliga bilförbud Lagen om tillfälliga bilförbud antogs 1990. I propositionenutpekas , helt felaktigt, som en miljömässigtspeciellt drabbad ort. Genom den omfattandefjärrvärmeutbyggnaden i har de gränsvärden somangavs i propositionen blivit inaktuella. Sedandess har också omfattande förbättringar skett på fordonssidangenom tillkomsten av katalysatorer, citydiesel och bättreförbränningsteknik.Lagen förutsatte omfattande investeringar i spärranordningar och lokalaförordningar för detaljreglering. Några investeringar i spärrar planeras inteoch inga lokala bestämmelser till stöd för lagen har utfärdats.Genom tillkomsten av miljözoner i storstäderna har lagen ytterligare tappatsin funktion. Lagstiftningen har blivit helt inaktuell. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lagen om tillfälliga bilförbud upphävs ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02T406 · 1996-10-07 00:00:00 — Under oljekrisens dagar skedde lovvärda initiativ för attstimulera samåkning, inte minst till och från arbetsplatsen.Idag finns knappast någon organiserad samåkning kvar, och ibilköer till och från städernas centrum sitter sällan mer änbilföraren i bilen.Att köra fyra bilar samma sträcka istället för att samordna till enbil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar som bensin och medpengar. Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs.De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar,däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt attorganisera, det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare.Ännu svårare är det att för mig som passagerare finna en bil som är villig attta upp mig.I har samåkningsproblemet blivit väsentligt minskat genom att detvid infarten till varje stad står skyltar med 020-nummer till en lokalsamåkningscentral, samt budskapet "Har du plats i bilen?" hardet varit omöjligt i både och att få lift på grund av envälgrundad oro för att ta upp okända liftare i bilen. Genom dessa centralerblir samåkningen organiserad, formaliserad och därmed tryggare. Steget attta upp tre namngivna, betalande passagerare är betydligt mindre än att stannaför en okänd liftare. Kontakter med andra regelbundna resenärer på olikasträckor knyts och underlättar vid fortsatt samåkning. Även för den tillfälligeresenären underlättas och förbilligas resan.Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindreavgifter för de medresande.Vinsterna är alltså stora såväl sett ur den enskildes perspektiv, som urnationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv. För attytterligare sätta press på bilisterna att samåka är det dessutom förbjudet attköra ensam i bilen vissa sträckor vid vissa tider med hög trafikbelastning,med ett minimum av en eller två passagerare för att få passera. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta samåkningscentraler.
mot · GK02T407 · 1996-10-07 00:00:00 — Lag om användande av cykelhjälm Cykeln är ett bra kommunikationsmedel och cykelåkning böruppmuntras. Ur miljösynpunkt är det ett utmärkt alternativatt ta sig fram korta sträckor, och cykeln fyller även en viktigfunktion i friskvårdssammanhang.Cykling har dock vissa negativa effekter. I samband med att antaletcyklister ökar, ökar även olycksfallsstatistiken. Detta innebär flerpersonskador och fler dödsolyckor.En viktig åtgärd när det gäller personskaderisken är skallskadeprevention iform av hjälmanvändning. Dessa preventiva hjälpmedel skulle besparasamhället stora vårdkostnader och undvika mycket mänskligt lidande.Den totala kostnaden för trafikskador uppgick till ca 15 miljarderkronor. Grovt uppskattat gäller storleksordningen 1,3 miljarder förcykelolyckor.Som människa i trafiken är det självklart viktigt att man skyddar sig självpå bästa sätt man kan. är det ovanligt att se trafikanter i bilar som inteanvänder bilbälte, vilket inte var lika självklart innan bilbälteslagen kom.Allt för ofta ser man dock cyklister utan cykelhjälm även på hårt trafikeradevägar, dessutom även cyklande barn utan hjälm.Det är därför viktigt att man från statsmakternas sida vidtar åtgärder för attminska personskaderisken och i skallskadepreventionen beakta möjlighetenatt minska sjuk- och rehabiliteringskostnader för samhället genom attutforma en cykelhjälmslag. Man bör i detta ärende beakta att det redan finnsandra lagar i samhället för att skona människor från svårare skador i trafiken,exempelvis den ovan nämnda bilbälteslagen som är till för att tryggatrafikanterna i bilar. Därför anser jag att det inte skulle vara orimligt att seöver om det inte finns utrymme att lagstifta även utifrån de cyklandetrafikanternas perspektiv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lag beträffande användande av cykelhjälm.
mot · GK02T408 · 1996-10-07 00:00:00 — Ändrade påföljder för hastighetsöverträdelser Bilen är för många ett oundgängligt hjälpmedel i arbetet ochi hushållet. För dem som bor långt från allmännakommunikationer, och det rör sig då i lika hög grad om endel förortsbor i storstäderna som glesbygdsbor, är tillgång tillbil en nödvändig förutsättning för att man överhuvudtagetskall kunna leva och verka där man bor. För dessa människorär även en temporär indragning av körkortet något av enkatastrof. Det är sällsynt att man bifaller överklaganden avkörkortsindragningar även om det är uppenbart attlivsbetingelserna för en familj blir mycket svåra eller att detblir näst intill omöjligt att utöva sitt yrke.Jag anser att det är nödvändigt att utreda om påföljderna av hastighets-överträdelser verkligen skall straffas tvåfalt. Först utdöms ett straff i formavböter, som är relaterat till hur stor förseelsen är. Därefter sker enadministrativ prövning av om förseelsen även skall medföra att körkortetdras in . Om man jämför med hur påföljderna är för andrabrott av betydligt allvarligare art, så framstår det som märkligt att justöverträdande av en hastighetsbestämmelse skall straffas med så kännbarakonsekvenser. Långt tillbaks i tiden stympades tjuvar och andra brottslingar,och så sker även i vissa kulturer. Att dra in körkortet för någon som borensligt är att jämföra med att hugga av en fot. Även om amputationen ärtillfällig, så är det ett mycket primitivt sätt att döma. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av bestraffningen avhastighetsöverträdelser i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02T409 · 1996-10-07 00:00:00 — har av landets befolkning, 12,6 procentav personbilarna, av lastbilarna och 11,5procent av trafikarbetet.Men får enbart av de totala vägmedlen.Situationen har varit densamma i varje fall alltsedan inre ringvägen iMalmö byggdes. Det torde därför inte förvåna någon - utom - attolycksfrekvensen i Skånetrafiken är högre än i övriga landet - dessutom medsamma diskrepans i procent.Detta kan inte få fortsätta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikolyckor i .
mot · GK02T410 · 1996-10-07 00:00:00 — används även som hjälp åt bl.a.inbrottstjuvar för att på ett enkelt sätt ta reda på namn ochhemadress på ägaren till en bil som t.ex. finns på enlångtidsparkering vid flygfält eller båtklubb eller är parkeradunder industrisemestern.När sedan semesterfirarna kommer hem finner de att lägenheten ärplundrad på värdeföremål samt ofta förstörd. Finns försäkringar så kan en delav det materiella ersättas och premien blir därefter dyrare för försäkrings-tagarna.Vi borde i en större utsträckning förebygga brott genom att inte låta andraän polismyndighet ha tillgång till bilregistrets uppgifter om namn ochadress. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att ingen annan än polismyndighet har tillgång till bilregistret.
mot · GK02T411 · 1996-10-07 00:00:00 — Förbud att köra bil under påverkan av vissa läkemedel Det finns inget lagligt förbud mot att framföramotorfordon när man använder läkemedel som påverkarcentrala nervsystemet som t.ex. bensodiazepiner.Förpackningarna för dessa mediciner är dock försedda medtrafikvarning och patienterna informeras om innebörden avdetta genom informationsblad som lämnas ut tillsammansmed medicinerna. Förskrivarna och apotekspersonalen ärskyldiga att lämna upplysningar till patienterna omläkemedlets påverkan vad gäller trafiksäkerhet. En person som intagit trafikfarliga läkemedel och framför motorfordonunder sådan påverkan att det kan antas att fordonet inte kan framföras på ettbetryggande sätt kan riskera att bli dömd för detta. Dagens trafik ställer storakrav på alla trafikanters uppfattningsförmåga, analys och beslut samtreaktionstider i varje trafiksituation.Möjligheterna som trafikant att göra rätt kan i varje kritisk trafiksituationavgöra huruvida en olycka sker eller inte. Mot bakgrund av detta bordelagstiftningen vara utformad så att körkort återkallades för de patienter somstår under behandling med mediciner som påverkar trafiksäkerheten påtagligtnegativt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om körkortsåterkallelse.
mot · GK02T412 · 1996-10-07 00:00:00 — hade 75 063 personer obetaldafelparkeringsavgifter motsvarande drygt 497 milj.kr. I en delav fallen förekommer uthyrning av bilar som står skrivna pådessa personer. Den som hyr bilen, hyr den för att kunnaparkera hur den vill, felparkeringsavgiften sändes till ägarensom oftast är helt utan medel. I vissa fall är bilarna skrivnapå barn. En handel med fordon som erhållit storafelparkeringsavgifter förekommer. Mot betalning övertarman bilen och dess skulder. Bilarnas värde understiger oftaden gräns där det ej är lönsamt att mäta ut bilen. Nuvarandelagstiftning är begränsad vad gäller möjligheter att kommatillrätta med problemet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problemet med obetalda felparkeringsavgifter.
mot · GK02T414 · 1996-10-07 00:00:00 — När man åker bil finns det lag på att man måste hasäkerhetsbälte på sig. Så är inte fallet när man färdas i buss.Det är till och med så att man kan stå vid transporten. Dettainnebär en stor risk för passagerarna. I tätort och därhastighetsbegränsningen är max kan det finnasförståelse för att man får resa utan sittplats. På motorvägardär hastighetsbegränsningen är och bussen ärfullastad med resenärer, somliga stående, då är transportenmycket riskfylld. Därför bör ett förbud införas mot atttransportera resenärer stående i buss vid färd på motorväg. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om persontransport i buss på motorväg.
mot · GK02T415 · 1996-10-07 00:00:00 — Stillastående lastfordon med eller utan släp har visat sigutgöra synnerligen stora olycksrisker. På olika håll i landethar vid upprepade tillfällen inträffat svåra trafikolyckor,varvid i flera fall bilister som kolliderat med sådanalastfordon omkommit.I är det t.ex. mycket vanligt att traktorer och släpfordon parkeras påvägbanan vid lastning av sockerbetor. Även om dessa fordon inte sällan visatsig ha dålig eller till och med obefintlig märkning, säger erfarenheterna attäven lagenligt utmärkta traktorer etc. kan vara svåra att observera av bilisterimörker och dimma. Detta gäller inte minst om bilisten får möte i det kritiskaskede då han/hon skall passera det stillastående fordonet.Bara på en enda väg i kommun i har flera svåraolyckor inträffat, där personbilar och en motorcykel bakifrån i mörker kört ini stillastående traktorer. I ett fall avled en av passagerarna i en sådan bil,tillföljd av kollision med stillastående fordon sysselsatt med betlastning. De iolyckorna inblandade bilförarna resp. motorcyklisten försäkrar samstämmigtatt de inte observerat den traktor som stod parkerad på allmän väg.Såväl Vägtrafikkungörelsen (VTK) som Fordonskungörelsen (FK)innehåller vissa regler om reflexanordningar för långa och tunga fordon.Därtill har () utfärdat vissa närmare föreskrifterom vad som krävs enligt FK. Uppenbarligen är dessa regler klart otillräckligaför att eliminera här berörda olycksrisker.Även om tillgång på reflexmaterial av hög kvalitet sannolikt kan bidra tillatt reducera antalet olyckstillbud med stillastående fordon fordras enligt våruppfattning ytterligare åtgärder för att skapa tillfredsställande trafiksäkerhet idetta sammanhang. Då erfarenheterna visar att reflexer på parkerade fordonkan vara svåra att observera för bilist som får möte med fordon med påslagetljus, krävs uppenbarligen någon form av ljussignaler, helst roterande, vilka ärväl synliga i på det stillastående fordonet.Trafikutskottet har tidigare hävdat att ljus av karaktären varningsljus börvara förbehållna fall som regleras i vissa verksföreskrifter, avseende bl.a.fordon som förekommer vid väghållningsarbeten och vid bärgning av andrafordon. De av utskottet åberopade reglerna har i praktiken visat sig klartotillräckliga i sådana trafiksituationer som förekommer t.ex. vid lastning ochlossning av jordbruksprodukter. Av denna anledning bör göra ettuttalande som innebär att stillastående fordon ovillkorligen skall varaförsedda med väl synlig ljusanordning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagändring innebärandeatt stillastående lastfordon skall vara försedda med väl synlig ljusanordning.