mot · GJ02N35 · 1996-04-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:173 Förstärkt tillsyn över finansiella företag Propositionen behandlar behovet av en översyn av lagen omkreditmarknadsbolag. Regeringen föreslår att det nuvarandeundantaget i lagen som gör det möjligt för vissakreditmarknadsbolag att bedriva finansieringsverksamhetförlängs till slutet av detta år. Sannolikt innebär detta attlagen om kreditmarknadsbolag kommer att fungera medundantagslösningen i ytterligare flera år.Det är beklagligt att inte regeringen tar ett mer omfattande grepp om dennafråga. Det faktum att det saknas en långsiktig lösning vad gäller lagstift-ningen för finansieringsverksamhet gör att företagsamheten på området intekan utvecklas. Regeringen borde ha föreslagit grundläggande förändringar avlagen vad gäller synen på vanliga företags och kreditmarknadsföretagsmöjligheter att bedriva finansieringsverksamhet.Det har påtalats från många håll att möjligheterna för vanliga företag attfinansiera verksamhet genom att låna pengar av varandra är kraftigtinskränkta med nuvarande lagstiftning. Därtill är det inte möjligt att etableranya mindre kreditföretag som förmedlar sådan finansiering. Konsekvensen ärdels inskränkningar i företagens rätt att disponera sin egen likviditet, delsattkonkurrensen och effektiviteten på kreditmarknaden försämras genom attbankerna eller befintliga kreditmarknadsbolag tillgodogör sig den ränte-marginal som företagen annars kunde ha delat på.Enligt den tolkning av lagen som Bankinspektionen (nuvarande Finans-inspektionen) gjort är utlåning av likviditet annat än i marknadspapper,placeringar i institut under eller Försäkringsinspek-tionens tillsyn, placering på daglånemarknaden samt placeringar pådepositionsmarknaden kortare än ett kvartal förhindrat. Finansministern har iett frågesvar antytt att lagen inte bör tolkas så hårt att utlåning mellanföretaginte är tillåten så länge som det endast är en sidoverksamhet. Sammantagetinnebär detta att det råder oklarhet om vilka regler som gäller.Det bör i sammanhanget påtalas att försäljning mot faktura är tillåtengenom att lagen inte kräver tillståndsplikt "om finansieringsverksamhetenavser finansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjudseller varor som framställs eller säljs av företaget".För att svenskt näringsliv skall fungera på ett så effektivt sätt som möjligtkrävs att tillgången på produktionsfaktorer är god och inte hindras i onödanav regleringar. Med nuvarande utformning av lagen om kreditmarknadsbolagläggs stora hinder i vägen för svenska företag när det gäller försörjningen aven produktionsfaktor: kapital. Följden blir att svenska företags möjligheteratt konkurrera med andra länder försämras. De regleringar som lagstiftareninfört fungerar därmed som ett hinder för tillväxt och full sysselsättning.I finns ingenting som hindrar att den svenska lagen utformasså att företag ges större rätt att disponera sin likviditet. EU:sbanksamordningsdirektiv föreskriver att endast finansieringsföretag somrefinansierar sin verksamhet genom att ta emot insättningar från allmänhetenbehöver omfattas av reglering. Den svenska regleringen omfattar i dagsamtliga företag som bedriver sådan verksamhet, oavsett verksamhetensstorlek eller hur den finansieras.Den långtgående regleringen i lagen omkreditmarknadsbolag samt och osäkerheten i samband mednuvarande undantagslösning leder till en rad negativaeffekter:- Utslagning av existerande och etableringshinder för mindre nyafinansieringsföretag. Lagens formkrav med bl a storlek på aktiekapital göratt existerande små finansieringsföretag slås ut och att nya har svårt attbildas.-- Sämre konkurrens bland finansieringsföretag i . Finansierings-företagens räntemarginal kan öka på låntagarnas bekostnad.-- Oligopolisering av kreditmarknaden hotar. Om de mindre finansierings-företagen slås ut kommer ett fåtal stora finansieringsföretag att kvarstå.Dessa kan maximera sina vinster genom en homogen prissättning medhögre räntemarginaler.-- Mindre utbud av riskvilligt kapital. Vissa investeringar och vissaaffärsprojekt kommer ej att kunna genomföras.-- Konkurrensnackdel gentemot andra länder. Andra EU-länder har ejsamma långtgående reglering. Därmed har företagen i dessa länder bättremöjligheter till kapitalanskaffning än företagen i . En reglering aven produktionsfaktor leder till sämre förutsättningar för alla företag inomlandet, inte bara för de direkt berörda företagen.-- Begränsning av möjligheterna att på bästa sätt förvalta kapitalet.Inskränkningen i företagens möjligheter att själva förvalta likviditetenpassar dåligt in i ett öppet och demokratiskt samhälle.-- Förmögenhetsöverföring till banker och kreditinstitut. Bankernatillgodogör sig räntemarginaler som annars hade kunnat stanna iföretagen, vilket innebär att en förmögenhetsöverföring sker på företagensbekostnad.-- Svårigheter för vissa branscher att erhålla krediter. Restauranger, smååkerier, närbutiker m.fl. branscher där det är svårt att få krediterskulle få bättre möjligheter att erhålla krediter av små lokalt förankradefinansieringsbolag med personlig anknytning eller kännedom ombranschen.-- Bättre möjligheter för invandrarägda företag. Invandrare har svårt atterhålla finansiering genom det etablerade kreditväsendet. Invandrarefinansierar ofta sin verksamhet med lån från andra invandrare eller fråninvandrarägda företag, vilket försvåras med nuvarande lagstiftning.-- Risk för illegal kreditmarknad. Branscher och företag som inte kan få långenom de etablerade stora företagen på kreditmarknaden kan tvingas väljafinansiering via den illegala kreditmarknaden. Som en följd av dettauppstår även en illegal inkassomarknad.-Regeringen bör se till att det skapas ett klarareregelverk på detta område i syfte att underlättafinansieringsverksamhet. Regeringen bör i sammanhangetbeakta - banksamordningsdirektivet - därfinansieringsföretag som inte bedriver inlåning frånallmänheten inte omfattas av regleringen. Därmed skapas enmer ändamålsenlig utformning av regleringen som intelägger hinder i vägen för svenska företag jämfört med deregler som fastställts av EU och som exempelvis gäller iDanmark. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för finansieringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beakta direktiv vad gällerfinanseringsverksamheten.