mot · GK02A432 · 1996-10-07 00:00:00 — Om ytterligarebolagiseringar, ändrad organisation i statliga myndigheter, utförsäljning ellerannan överflyttning av statliga uppgifter till bolag skall ske, måste enregionalpolitisk konsekvensanalys ha föregått beslutet.Bristande överblick och samordning mellan olika sektorer leder tillförödande konsekvenser i en krympande offentlig ekonomi. Statsmaktenmåste ta ett helhetsansvar för den regionala utvecklingen. Tydligare direktivtill myndigheter, verk och bolag beträffande deras regionalpolitiska ansvarmåste utformas. Målen måste vara klara och uppföljningsbara. Varje beslutmåste föregås av en konsekvensanalys. För att ge tillräcklig tyngd åtresursfördelning inom den stora regionalpolitiken bör en regionalpolitisksamordning ske. Helhetssyn måste prägla statsmaktens agerande. Detta är avsynnerlig vikt i fråga om beslut som påverkar regionalpolitiken. I detta liggeratt ett övergripande politiskt ansvar måste kunna utkrävas.Som framgått av ovanstående anser det varaotillfredsställande att statliga ämbetsverk och organisationer i övrigtsektorsvis bestämmer sin regionala organisation. I den mån alls gesmöjlighet att ta ställning till den regionala organisationen sker det ad hoc-mässigt och utan möjligheter till en övergripande prövning.Vi anser att det är angeläget att målmedvetet pröva möjligheterna till engenomgripande samlad länsförvaltning som alternativ till bildande avsektorsvisa storregioner. Regeringen bör ges i uppdrag att snabbt pröva dennamöjlighet.Den sektorsvisa övergången från en länsbaserad organisation till ett färreantal storregioner innebär att ett svåröverskådligt mönster uppstår. Möjlig-heterna till sektorsövergripande samarbete och rationalisering genom sektors-övergripande samverkan försvåras. Möjligheterna till folklig insyn ochdemokratisk påverkan på regional nivå försvåras likaså. anserdet därför vara helt otillfredsställande att statliga verks och myndighetersorganisation på regional nivå fastställs utan möjlighet för regering ochriksdag att göra en samlad bedömning av hur den statliga förvaltningen påregional nivå totalt sett skall vara organiserad.För närvarande pågår dessutom ett utredningsarbete i enlighet med direktivfrån regeringen (Dir. 1995:144) med uppdrag att gör en "Analys av deregionala konsekvenserna av förändringar i den statliga sektorn". Utredarenhar bl.a. i uppdrag att "belysa hur olika organisatoriska lösningar ochgeografiska indelningar som valts påverkat samordningsmöjligheterna".MoratoriumI avvaktan på att detta kommittéarbete slutförts och lett framtill ett ställningstagande från statsmaktens sida och iavvaktan på att försöksverksamhet med regionfullmäktigeutvärderats, bör inte några förändringar i den regionalaorganisationen i statlig verksamhet ske. böristället ge regeringen till känna att den skall återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag till hur den statligaförvaltningen på regional nivå skall vara organiserad. EnligtCenterpartiets mening bör en mer samlad statliglänsförvaltning eftersträvas. Vi anser att bör geregeringen detta till känna och begära förslag om en samladstatlig länsförvaltning som alternativ till den sektorsvisaregionala organisationen. Ett principiellt moratorium förbildandet av sektorsvisa storregioner i den statliga sektornföreslås därför i avvaktan på att möjligheterna till en mereffektiv länsbaserad förvaltning har prövats i enlighet meddenna motion.Ett decentraliserat ochmiljövänligt energisystemDet svenska energisystemet måsteanpassas till kretsloppssamhälletEnergisystemets miljöpåverkan måste minska genomenergisparande, effektiv energianvändning och enomställning till förnybar energi. Omställningen måste skefrån dagens centralistiska energisystem med ett fåtal storaanläggningar för elproduktion till ett mindre sårbartdecentraliserat energisystem. Biobränslena kommer att ha encentral roll i ett sådant energisystem.Biobränsle är största inhemska energikälla. Potentialenför att öka användningen av biobränslen är mycket stor. Biobränslen kananvändas i kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar inom industrin, förproduktion av el och värme, i värmeverk och hetvattencentraler. Ävenutvecklandet av biobränsle som alternativ till fossila drivmedel har storpotential.Ny teknik utvecklas för förgasning av biobränslen, vilket ger ett högreelutbyte vid förbränning. Genom att förädla biobränslen till pellets, briketteroch träpulver kan man åstadkomma en effektiv distribution och hanteringsamt en miljövänlig förbränning.En ny energipolitik ger jobb i helalandetEn ökad användning och förädling av biobränslen kommeratt innebära att arbetstillfällen skapas i hela landet. Särskiltskogslänen kommer att bli vinnare när ett kretsloppsanpassatenergisystem utvecklas. Avsättningen för träråvara kommeratt bli mindre känslig för konjunktursvängningar.En decentraliserad förädling av biobränslen till pellets och liknandekommer att innebära nya arbetstillfällen i delar av landet som har ett utsattsysselsättningsläge. Även för jordbruksnäringen kommer nya avsättnings-möjligheter för energiråvaror att öppna sig.Tydliga signaler om att energiomställningen börjar sker genom att inledaavveckling av kärnkraften. Det skulle ge impuls åt idéer, entreprenörer ochnyföretagande på energimarknaden. Investeringar i energieffektivisering och ienergikällor som biobränsle och vindkraft skulle stärka den inhemskaefterfrågan och också skapa stora exportmöjligheter.Med en gemensam nationell kraftsamling kan energiomställningen bli enpositiv förnyelse som lyfter hela landet ur stelhet och stagnation samt geSverige en plats i den internationella utvecklingens frontlinje. Det är enutveckling som hela landet skulle tjäna på.Utbildning för och i HELASverigeSverige som kunskapsnationKunskap blir allt viktigare. Kunskap är en drivkraft förförnyelse och utveckling. Utbildningens infrastruktur ärkanske den enskilt viktigaste faktorn för att ge möjlighetertill utveckling och tillväxt i alla delar av landet och för attkompetensutvecklingen ska komma alltfler människor tilldel. Spridd kunskap betyder att alla måste ges sammamöjligheter till kunskap och kompetensutveckling utifrånsina egna förutsättningar och behov. Den stora utmaningenligger inte i att skapa lösningar för ett fåtal medborgare inågra regioner, utan att se till att hela befolkningen och helalandet kommer med in i kunskapssamhället.Centerpartiet vill skapa ett "decentraliserat kunskapssamhälle". Det innebäratt medvetet bygga upp en decentraliserad infrastruktur för kunskaps-utveckling i hela landet. Det innebär också att ta vara på möjligheterna attdecentralisera makt och ansvar genom att hela befolkningen görs delaktig idet framväxande kunskapssamhället.Centerpartiets målsättning är att ska bli en första rangenskunskapsnation.Ny teknik innebär att vi kan överbrygga avstånd så att produktion ochutbildning kan ske över hela landet.För att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle måste nåhela folket, ske i hela landet och ske under hela livet.Decentraliserad utbildningDet är nödvändigt att satsningar inom utbildning ochforskning decentraliseras och inte koncentreras till ett fåtalstorstadsregioner.Kunskap och kompetens är viktiga drivkrafter för den regionalautvecklingen. De mindre och medelstora högskolorna är viktiga för denregionala utvecklingen. Detta har var en självklarhet förCenterpartiet. Det är glädjande att vår uppfattning numera också har vunnitett allt större erkännande.De mindre och medelstora högskolorna har flera roller. Dels en nationellroll för utbildning och forskning, dels en roll för kompetensförsörjning för detlokala och regionala näringslivets behov.Att kunna studera i närheten av sin hemort är en viktig förutsättning förutvecklingen i hela landet och lägger en god grund för decentraliseradkunskapsutveckling. Det är därför viktigt att alla högskolor ges sammaförutsättningar att utvecklas och att studenterna ges samma kvalitativautbildning oavsett vart man väljer att studera.Centerpartiet har genom överenskommelsen med regeringen om den s.k.tillväxtpropositionen (Prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet ochutveckling) stakat ut riktlinjerna för ett kraftigt kunskapslyft för helalandet.Utbildning inom naturvetenskap och teknik skulle prioriteras. Itillväxtpropositionen slogs fast att "Utbyggnaden av den högre utbildningenbör ske främst vid de mindre och medelstora högskolorna med särskild tyngdpå Bergslagen, och Sundsvall-Härnösand-Östersund. Dessutom bören utbyggnad ske i sydöstra . "avser att fullfölja åtagandet från tillväxtpropositionen ochaktivt delta i formandet av en offensiv utbildningsstrategi. I och medöverenskommelsen om den s.k. sysselsättningspropositionen har viktiga stegtagits. Högskolorna får 30.000 permanenta platser som avlöser de tillfälligautbildningsplatserna. Till detta skall också räknas 4 000 platser på Södertörnoch 2 155 platser i N/T-utbildning med Svuxa. Utbyggnaden sker från 1997till . Drygt hälften av platserna går till utbildningar somgäller naturvetenskap och teknik. Fördelningen av platserna innebär att destora universiteten får ökningar på och avser främst N/T-platser.De mindre och medelstora högskolorna får ökningar på mellan 21-78procent. Det innebär att 20 200 av platserna går till de mindre och medelstorahögskolorna. Därmed förverkligas ökningarna som utlovades itillväxtpropositionen. Bergslagen (, , , ),sydöstra (, /, ) och mellerstaNorrland () får nu kraftiga ökningar.Därutöver förverkligas ett centerkrav om att lyfta de minsta högskolorna,som ännu inte nått 3 000 platser, d.v.s , /, ,, , /. Av propositionen framgår ocksåatt ska bli en självständig högskola under treårsperioden.Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning startas . Detta torde få storbetydelse. Utbildningen kan erbjuda en yrkesfördjupning som inte nås inomgymnasieskolan men som ofta efterfrågas i näringslivet. Även utvecklande avhantverkskunskaper bör kunna tillgodoses. Utbildningen bör, när det ärmöjligt och önskvärt, samordnas och samverka med högskolans utbildningar.Därmed skapas inga återvändsgränder i utbildningssystemet. Högskolansforskning kan även komma den kvalificerade yrkesutbildningen till del. Dettasamtidigt som yrkesutbildningen kan ge viktiga erfarenheter för högskolansforskning och utbildning. Vid utformningen av den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen bör företrädare för det lokala näringslivetmedverka. Dessa besitter viktiga erfarenheter om det lokala näringslivetsstruktur och behov som är av värde vid utformningen av utbildningen.Utöver det ordinarie utbildningssystemet och de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna bör ett system med lärlingsutbildning utvecklas. Det är våruppfattning att lärlingsutbildning snabbt kan ge stor effekt. Inte minst ärlärlingsutbildning väl lämpad för det småskaliga näringsliv som präglarlandsbygdens näringslivsstruktur.ForskningsresurserNär antalet utbildningsplatser ökar vid de mindre ochmedelstora högskolorna måste en utveckling avforskningsverksamheten ske parallellt. harlänge ansett att den nödvändiga expansionen av den högreutbildningen och forskningen skall ske vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Dessa högskolor har viktigutvecklingspotential.Utbildning och forskning är ömsesidigt beroende av varandra. En ökningav forskarutbildningen är önskvärd ur flera aspekter. Behovet av disputeradelärare inom den akademiska världen kommer att öka. Inom näringslivet ärbehovet av att kunna rekrytera forskare stora.Om inte kan klara av att öka antalet disputerade riskerar vi bådeförsämrad utbildningskvalitet samt att näringsliv och samhällsliv i övrigt intekan rekrytera den kompetens som man behöver. Möjligheten att erbjudaforskarutbildning är också en förutsättning för att behållapersoner med ambitioner att fortsätta efter grundexamen.Forskningen som helhet tjänar på en decentralisering eftersom detta ledertill fler konkurrerande forskarmiljöer och möjliggör samverkan övertraditionella gränser. Det är viktigt att forskningsresurser ges så koncentreratatt de möjliggör uppbyggandet av goda forskningscentra med stabila villkor.Därför bör de mindre och medelstora högskolorna beviljas fasta forsknings-resurser. har genom uppgörelser med regeringen bidragit till attett principgenombrott skett. I den forskningspolitiska propositionen föreslåsatt de mindre och medelstora högskolorna skall få fasta forskningsresurser.Centerpartiet anser att det är en självklar prioritering att stärka de mindreoch medelstora högskolornas roll i den nationella utbildningspolitiken genomett ökat åtagande för utbildning och forskning. I en motion, 1996/97:Ub451,med anledning av den forskningspolitiska propositionen, har Centerpartietföreslagit kraftigt ökade resurser för forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna.Med den senaste satsningen har antalet högskoleplatser ökat med drygt 50procent . Vi kan mycket väl tala om att enutbildningsexplosion ägt rum . En såpass storutbildningsexplosion som gjorts riskerar att förfelas om inte kvaliteten kangaranteras. Kvaliteten riskeras om utbildningssatsningen stannar vid enkvantitativ reform. måste högskolesatsningen kopplas till en kvalitets-reform där utbildningens kvalitet garanteras var helst den ges. I motionenmed anledning av regeringens forskningspolitiska proposition har Center-partiet redogjort och gett förslag till hur utbildning skall kvalitetssäkrasgenom nära samband mellan utbildning och forskning. I motionen föreslås ettsamlat anslag för grundutbildning och forskning samt att enkvalificeringstrappa inrättas. Detta medför kraftigt förbättrade resurser förforskning. De högskolor som uppnått bredd och djup i utbildning ochforskning skall, efter prövande av , kunna erhålla examens-rättigheter för doktorsexamen. För högskolor som erhållit examensrättigheterskall det vara möjligt att efter prövning av inrätta fakultet ochvidare att uppnå universitetsstatus.Med våra förslag menar vi även att kvaliteten i utbildningen ochforskningen vid de nya högskolorna kan säkerställas. Det ligger ett omistligtvärde i att tillskapa goda forskningsmiljöer med långsiktig finansiering vid demindre högskolorna. Genom förslag om fasta forskningsresurser uppnåsvetenskaplig förankring och ett nära samband mellan grundutbildning ochforskning. Därmed skapas goda förutsättningar för utvecklande av kvaliteten iutbildningen.Skogbruket och skogsindustrin är av fundamental betydelse för svenskekonomi och utgör en av mest betydelsefulla näringarna i vårt land. Idagsvarar skogen för ett exportnetto motsvarande . Genomökad förädlingsgrad kan mycket väl intäkterna fördubblas. Ökad forskningoch utveckling är därför angelägen. På fler högskolor bedrivs avanceradforskning och utveckling. Som exempel kan nämnas , ,Skogshögskolan i och Träcentrum i . Utvecklande av nyaprodukter och nya marknader spelar en stor roll för denna närings utveckling.Eftersom denna näring är synnerligen viktig både för i allmänhet ochlandsbygden i synnerhet kan ökade ansträngningar här leda till en gynnsamsysselsättningsutveckling, inte minst på landsbygden. Detta haruppmärksammats i den av och regeringen framförhandladesysselsättningspropositionen. Det är angeläget att detta kommer igång såsnabbt som möjligt.Livslångt lärandeDen allt snabbare kunskaps- och teknikutvecklingen gör attindividerna ständigt måste skaffa sig nya kunskaper ochfärdigheter för att bli mer delaktiga i samhällsutvecklingenmen också för att som individer kunna utvecklas och växa.Det livslånga lärandet kan ske på många olika sätt, informelltpå arbetsplatsen eller i vardagslivet eller genom formaliseradutbildning på olika nivåer. Högskolan har - genomkvalificerad utbildning och aktiv forskning - en viktig roll idet livslånga lärandet. För att öka tillgängligheten tillkontinuerligt lärande för alla oavsett bostadsort, krävs närhettill en högskola och en väl utbyggd elektronisk infrastruktur ihela landet.Användningen av IT-hjälpmedel inom högskolan har på många hållkommit långt. SUNET, , spelar enviktig roll för utvecklingen av Internet i och högskolornas tillgångtillInternet.IT kan mycket väl vara en hävstång för regional utveckling. Ökadtillgänglighet till utbildning genom distansutbildning skapar förutsättningarför avståndsoberoende undervisning. Tekniken i sig själv löser varken någraekonomiska eller pedagogiska problem. Även vid avancerad datorstöddutbildning eller distansutbildning ställs det höga krav på lärarnas/handledarnas vuxenpedagogiska kompetens. Datorbaserad undervisning ochdistansutbildning kommer att kräva delvis annan undervisningsmetodik. Alltfler lärare inom högskolan kommer att helt eller delvis bedriva undervisningmed hjälp av IT.Om man skall uppnå de önskade effekterna med en bred satsning påutbildning måste den ha en hög tillgänglighet, d.v.s. det måste finnas tillgångtill utbildning i alla delar av landet. En sådan tillgänglighet förutsätter attstora delar av utbildningen också kan ges på distans. Med hjälp av moderninformationsteknik öppnas stora möjligheter till kunskapslyft, återkommandeutbildning och livslångt lärande. Utbildningen kan bedrivas i den takt somdeltagaren själv önskar och när det tidsmässigt passar. Distansutbildninginnebär vidare att utbildningen blir mer avståndsoberoende. Distansutbildningär ofta något som efterfrågas av mindre företag. Dessa kan inte avsätta tid förlånga kurser på orter långt från företagets verksamhet. finns det imånga mindre företag ett stort behov av utbildning ochkompetensförstärkning. Ökade möjligheter till distansutbildning möjliggörkompetensutveckling och utbildning på ett flexibelt sätt för dessa företag.Många högskolor har även betydande del av sitt utbildningsutbud somdecentraliserad utbildning. Det nya resursfördelningssystemet för högskolanhar emellertid inneburit att decentraliserad utbildning på flera håll krympts,vilket hänger ihop med att decentraliserad utbildning generellt sett är dyrareoch att genomströmningen är lägre än för reguljär utbildning. Delvis beror detpå att de som väljer decentraliserad utbildning ofta jobbar och eller harfamilj. Utbildningsbakgrunden och studievana är annorlundainom denna grupp.Hur möjligheterna att öka den decentraliserade utbildningen tekniskt skallförbättras bör noga övervägas. Endera bör högskolorna kompenseras extra fördecentraliserad utbildning eller kan staten ålägga högskolorna att en viss delav utbildningsuppdragen skall ske som decentraliserad utbildning.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma med förslag till hurhögskolans utbildningsutbud vad avser decentraliserad utbildning kanförbättras.FolkbildningÅterkommande utbildning eller livslångt lärande kommer attbli viktiga begrepp i arbetslivet. Många människor har idaginte har den kompetens som krävs för de arbetsuppgifter deär satta att hantera. Det existerar ett reelltkompetensunderskott. Detta underskott blir allt mer markeratoch allt allvarligare med den snabba teknologiskautvecklingen.Bildningsförbunden har en viktig roll i det livslånga lärandet. För att ökatillgängligheten till kontinuerligt lärande för alla oavsett bostadsort kanbildningsförbunden spela en allt viktigare roll. Genom bildningsförbundensdemokratiska uppbyggnad och arbetssätt åstadkoms utbildning som bygger påde livserfarenheter och det aktiva deltagandet som kännetecknarbildningsförbunden. Genom bildningsförbundens vitt förgrenade verksamhetkan utbildning komma till stånd på orter långt från de etableradeundervisningsmiljöerna. Denna utveckling anser måste beaktas ien offensiv politik för regional utveckling. Människor väljer allt oftare attbosätta sig utanför de större orterna. Avståndsberoendet minskar, istället blirlivsmiljön allt viktigare när människor väljer bostadsort. Möjligheten tillutbildning är en viktig del i glesbygdens infrastruktur och är många gångeravgörande vid val av bostadsort.Vi står inför stora utmaningar. Utbildningsnivån måste höjas ochtillgängligheten till utbildning förbättras. Om vi skall undvika utbildnings-klyftor måste fler få tillgång till utbildning. Detta kommer inte endast attkunna ske genom det reguljära utbildningssystemet. Allt mer av utbildningenmåste kunna ske på distans med hjälp av informationstekniken. Vi måstedärför initiera en nationell utbildningssatsning på IT liknande denutbildningssatsning på engelska som gjordes under 1960-talet.Folkbildningsförbunden gjorde då en omistlig insats.Bildningsförbunden, inklusive folkhögskolorna, har gjort stora åtagandenför att höja kunskapsnivån. Inte minst när det gäller utbildning av arbetslösahar bildningsförbunden betytt mycket. Bildningsförbunden har med sin bredaorganisation och kompetens förutsättningar att kunna nå ut till ett stortflertal.Kombinationen av att vara starkt folkrörelsebetonad och med väl fungerandebildningstradition, inte minst vad gäller studiecirklar, gör att deras roll förattåstadkomma en bred folkbildningsverksamhet för att öka kunskapen ianvändande av datorer och informationsteknik kommer att vara omistliga.Det finns lokaler och infrastruktur exempelvis inom skolan, bibliotekoch allmänna samlingslokaler som i högre utsträckning bör göras tillgängligaför studiecirklar. Genom bättre samordning kanredan befintlig infrastruktur utnyttjas bättre. Lokaler står ofta oanvända undervissa delar av dagen och under kvällstid. Med bättre samutnyttjande kan etteffektivare resursutnyttjande och onödiga investeringskostnader för i principsamma sak åstadkommas.Goda kommunikationer ihela landetGoda kommunikationer för ettdecentraliserat samhälleEn av de viktigaste frågorna för utveckling är möjligheternatill goda kommunikationer. Det är en ytterst viktig fråga förnäringslivets utveckling. Infrastruktursatsningar måsteinriktas på att möjliggöra utveckling i hela Sverige.Vi lever i ett alltmer internationaliserat samhälle. Detta innebär förutomstörre rörlighet att svenskt näringsliv genom kvalitet och pris skall konkurrerapå en större marknad. ökar konkurrensen på hemmamarknaden. Föratt näringslivet skall ha rimliga möjligheter att konkurrera på lika villkormåste avståndsnackdelarna till övriga minimeras med godinfrastruktur.Om befintlig infrastruktur skall vidmakthållas behövs stora insatser förunderhåll. För att göra rätt prioriteringar krävs en helhetssyn inom dettaområde. Framtida beslut måste bygga på kunskaper om infrastrukturens rolloch betydelse för hela landets utveckling.Ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät och en utbyggnad av kollektivtrafikenökar möjligheterna för ett decentraliserat samhälle. Investeringar inomområdet person- och godstransporter är en avgörande förutsättning för attskapa goda utvecklingsmöjligheter i hela landet.Sverige får särskilda medel för infrastrukturprojekt via EU. Dessa medelfrån måste komma hela landet till del och inte barastorstadstriangeln och . anser att regeringen måsteverka för att viktiga nationella projekt utöver storstadsprojekt kan kommaSverige till del.Enhetstaxa för ISDN-anslutningInfrastruktur handlar inte bara om flyg, vägar och järnvägar.Lika viktigt är de "elektroniska motorvägarna".Dataexplosionen det banar väg för dynamik. Från atttidigare ha varit förbehållen centrala administrativa syften är datorn numeraalltmer vanlig i hushållen. Tack vare att datavärlden kunnat enas om attanvända ett fåtal gemensamma "järnvägsrälsar", d.v.s. gemensammaoperativa system, språk och kommunikationsvägar, har förutsättningarskapats för en mångfald användningsområden. När avancerad teknik bliranvändarvänlig förbehålls den inte längre experter, storföretag och statligadministration. Istället blir den en naturlig del av våra arbetsliv. Dennautveckling kan understödjas med åtgärder som ytterligare förbättrartillgängligheten.Idag flyttar många ut från tätorterna och arbetar på distans. Dennautveckling är möjlig via IT. Nya företag startas långt från centralorterna. Fördessa är möjligheten till goda elektroniska kommunikationsmöjligheter tillrimliga priser nödvändig. En snabb utbyggnad av den elektroniska infra-strukturen måste prioriteras.