mot · GK02U640 · 1996-10-07 00:00:00 — har sedan medlemskapet 1946 i ,, med starkt engagemang, kraft och betydandeekonomiska bidrag, utgjort en av dess mest aktivamedlemmar. FN kan med rätta kritiseras i olika avseenden,men det finns inget alternativ till FN. Vad världenbehöver är inte ett försvagat FN, utan ett starkt ochreformerat FN. De insatser som den svenska regeringenlägger ned på att få tillstånd dessa reformer är nödvändiga.Vänsterpartiet ställer sig i allt väsentligt bakom deninriktning på reformarbetet som tidigare presenterats inomramen för det nordiska och i regeringensbudgetproposition. I det arbetet ingår stabiliseringen av FN:sfinanser. FN:s ekonomiska kris beror både på en felaktigfördelning av kostnaderna och på vissa länders, framför alltUSA:s, bristande vilja att betala sin andel. Stärkandet avFN:s finanser måste också innehålla åtgärder för att få nyainkomster. Det internationella stödet för tillkomsten av eninternationell brottsdomstol, som drivs avSverige, förefaller tilltaga. De svenska ansträngningarna fören plats i är väl motiverade. Om de ledertill framgång, ökar möjligheter att få igenomnödvändiga reformer.Vänsterpartiet beskrev utförligt i motionen 1995/96:U1 (nov. 1995), utifrånregeringens skrivelse "FN ", ett flertal förslag som skulle kunnaöka FN:s effektivitet och förbättra dess verksamhet. Även i andrasammanhang har vi lämnat bidrag på detta område. Flera av dessa förslag harvunnit gehör och behöver därför inte upprepas. Vi behandlar frågor om denglobala ekonomin och Bretton Woodsinstitutionerna i en särskild motion ochlämnar därför dessa frågor i stort sett utanför. Följaktligen lämnas i dennamotion ingen samlad FN-politik utan bara några ytterligare uppslag, utöver desom tagits upp tidigare.Dagens värld kräver nyaformer för rekrytering ochutseende av nygeneralsekreterareI den nyutkomna idéskriften "A World in ofLeadership: Tomorrow´s United Nations" diskuterar BrianUrquhart and hur dagens val avgeneralsekreterare går till. De hävdar att valet för närvarandebygger på gamla "kompisrelationer". Istället vill de se ettnytt system, där generalsekreteraren utses för en enda periodom , som inte kan förnyas. bör inte haveto, och inte bara generalförsamlingen utan regeringar,frivilliga organisationer och alla intresserade skall fånominera och delta i arbetet med att få fram en nygeneralsekreterare.FN-organisationenFN fyllde 1995. Organisationen är i stort settdensamma som vid tillkomsten. Det är naturligt att enöversyn görs av dess olika underorganisationer ochfackorgan. Vissa bör utgå eller slås samman, nya börtillkomma. Exempelvis har ett nytt ekonomiskt säkerhetsrådföreslagits tillkomma och att ECOSOC skall utgå. Sverigehar föreslagit att en stor enbart ägnar sig åt denegna organisationen. 1998 har nämnts som ett lämpligt årtal.Att genomföra en sådan översyn och en sådan konferens börha hög prioritet i det svenska FN-arbetet. Utredningen om"Vårt globala grannskap" där ochShiridath Ramphal var ordförande kom med många nyauppslag. Man föreslog bland annat nya inkomstkällor: skattpå valutatransaktioner, flygresor m.m. Dessa förslag utredsnu närmare, men redan nu finns underlag för att klart inse attdessa möjligheter till nya inkomster behövs. Utredningarnabör slutföras skyndsamt och förslagen omsättas i praktiken.I många länder finns ettstarkt folkligt intresse förFN-arbetetDetta gäller inte minst i , där lokala FN-föreningar,liksom kyrkor, ungdomsorganisationer, freds- ochkvinnorörelsen bidrar mycket till att sprida och fördjupakunskaper om FN. I förberedelserna inför större FN-konferenser inbjuds ofta dessa organisationer. Deraskunskaper tillvaratas dock inte fullt ut. Uppdelningen mellande officiella FN-konferenserna och de s.k. NGO-konferenserna är inte helt av godo. Från Peace , enungdomsorganisation för konfliktlösningar utan våld, harframförts ett förslag om en ny organisation av FN. (Visionerom ett nytt FN, Peace 1996). Som en del skulle det därfinnas ett "Civilt forum", ungefär som Kommissionen förglobalt samarbete har föreslagit. Ca 100 representanter perregion skall träffas dagarna före den högsta församlingen föratt diskutera samma ämnen och framföra sina synpunkter tillstats- och regeringscheferna. Dessa möten skulle föregås avregionala möten innan Civilt forum möts, såatt förslagen är väl förberedda.Förankringen av FN-arbetet i parlamentariska församlingar är också av storbetydelse. I har regeringen inbjudit företrädare för riksdagoch folkrörelser att varje höst på plats i följa arbetet i general-församlingen. Därigenom sprids kunskaper och ett fördjupat engagemang förglobala frågor i exempelvis de politiska partierna. På liknande sätt erbjudsorganisationer att förbereda och delta i de större FN-konferenserna. Vi tror attdessa satsningar är väl investerade pengar. Vi vill därför föreslå att regeringoch riksdag utökar möjligheterna till deltagande från partier och folkrörelservid andra FN-förhandlingar, exempelvis vid i eller översynskonferenser för särskilt inhumana vapeno.s.v.Andelen kvinnor på högaposter inom FN är mycketlågEndast av anställda som "senior officials", högretjänstemän, är kvinnor. Just nu pågår kampen världen överför att försöka få en kvinna som ny generalsekreterare.Oavsett hur den frågan slutar krävs förändringar för att få tillstånd ökad kvinnorepresentation. Kvotering kan kanske varaett sätt. Men det är inte tillräckligt med fler kvinnor påledande poster. Lika angeläget är att de förslag Sverigedriver och hela FN:s politik måste genomsyras av ettjämställdhetsperspektiv. av jordens fattiga är kvinnoroch resurstilldelning har i alltför hög grad gynnat män. Detsjätte biståndsmålet, jämställdhetsmålet, som tillkom efterbeslut i , är en bra utgångspunkt i detsvenska FN-arbetet. I den redogörelse om FN-arbetet somregeringen skall lämna bör en redogörelse omhur jämställdhetsmålet har tillgodosetts finnas med. Viföreslår också att agerar för att få till stånd enutredning om hur andelen kvinnor på högre poster inom FNkan öka.SäkerhetsrådetJust nu är och den inne islutspurten för att få en plats i säkerhetsrådet. Om dettalyckas, måste strategin för vad platsen skall användas tillvara klar. Självklart gäller det att stärka inflytandet frånstater och världsdelar som haft för lite inflytandeglobalt, framför allt från . Därutöver måste Sverigeverka för ökade förebyggande insatser och preventiv närvaro.Det finns anledning att i högre utsträckning använda ideellaorganisationer, parlamentariker och andra enskilda ikonfliktförebyggande insatser, särskilt i regioner där ettdirekt samarbete med staten eller stater inte bedöms somframgångsrikt.Det finns all anledning att instämma i den bedömning som görs i en artikelav finns ingen brist på reformförslag. Vad som saknas är en gemensamvision av varför vi behöver och i vilken riktning det skagå. Namnet självt pekar på en grundläggande målsättning: att ena nationerna.Att utveckla en ny generation av FN:s fredsbevarande operationer. Det måstevara bättre samordning mellan politiska, militära och humanitäraansträngningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anordna och erbjuda som plats för konferens om 1998,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt på valutatransaktioner och andra nya inkomstkällor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka folkligt inflytande över FN enligt förslag i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheter till kvotering till högre tjänster inom FN,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med en redogörelseför hur jämställdhetsmålet inom FN-biståndet har uppnåtts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för nya regler för att utsegeneralsekreterare.