mot · GK02Ub244 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottInledningProblemen med att många elever lämnar medotillräckliga baskunskaper och dåligt självförtroende fårlångtgående effekter för kunskaps- ochkompetensnivå. Viljan att lära måste tillvaratas redan iförskoleåldern och i motionen föreslås att en allmän förskolainförs.Förskoleverksamhet av hög kvalitet och tidigare skolstart kan ge alla enbättre bas för livslångt lärande. Det pedagogiska innehållet är viktigt. En avförskolans viktigaste uppgifter borde vara att ta tillvara barnens naturligakreativitet. Skolans utmaning är att fortsätta att stimulera barns medföddanyfikenhet.Det är också nödvändigt att lyfta fram föräldrarnas ansvar och uppgift attinte bara fostra, utan också ge barnen kunskaper. anses skolan ofta haansvar för att lära barnen nästan allt, t.o.m. att uppföra sig, medanföräldraansvaret har reducerats. Det har fått många konsekvenser - främst iform av minskad vuxenauktoritet med allt vad det innebär. Rätten ochmöjligheten att välja skola har dock stärkt föräldrarnas ställning och ökatderas möjlighet att ta del av barnens skolgång.Att förbereda barnen för skolan är en viktig och svår uppgift. Alltfler barnhar läs- och skrivsvårigheter - nära vart femte lågstadiebarn, enligt vissarapporter. De flesta lär sig att läsa men många hinner innandess tappa tron på sig själva. Läs- och skrivsvårigheter följer eleverna genomutbildningstiden och medför växande problem, i alla ämnen.Orsaken till ökade läs- och skrivsvårigheter debatteras intensivt ochteorierna varierar. Förmodligen är många faktorer inblandade och deindividuella variationerna stora. En faktor som kan tänkas förstärkaproblemen är att småbarn inte rör sig tillräckligt mycket. För att kunnaläsa och skriva måste man kunna röra kroppen automatiskt.Mycket kan göras för att öka barns motoriska träning. Lekens betydelse fårinte glömmas bort. Utrymme när det gäller hopp och spring behövs och dethandlar mer om tid än plats. Begränsa tiden i TV-soffan! Ta initiativ tillutelek!I dag kommer allt fler iakttagelser som visar att barn som börjar förstaklass har allt svårare att koncentrera sig och har svårt att följaundervisningen. Är det så, att barn i tidig ålder passiviseras och därförinte har hunnit utveckla hjärnfunktionen som behövs för att klara ett ordinärtskolarbete? Eller blir det för stökigt och stressigt under de tidiga åren? Viharinte svaren, men anser att det är nödvändigt att ta reda på hur barnomsorgensom den faktiskt ser ut i verkligheten påverkar barnens utveckling. Att detrimligen finns mycket stora variationer och att barn är olika är vi välförtrogna med. Syftet med en översyn av barnomsorgen och de tidigaskolåren utifrån ett pedagogiskt perspektiv måste rimligen vara att finnaformer som utgår just från barns olika behov och utvecklingstakt.Barnomsorg och förskola idagSedan början av 70-talet har den kommunala barnomsorgenbyggts ut radikalt för att underlätta kvinnorsyrkesverksamhet. Majoriteten av de barn som får enoffentligt subventionerad barnomsorg går på daghem.Men det är bara av alla barn som omfattas avden offentligt finansierade barnomsorgen. Under denborgerliga regeringsperioden stimuleradesavknoppning och utbyggnad av privat barnomsorg både iform av privata dagmammor, föräldrakooperativ och privatadaghem. Utvecklingen har varit positiv, men oavsetthuvudman är det ett stort problem att barnomsorgen står fören allt större del av den kommunala ekonomin, nu ! Utbyggnaden av daghem har medfört attkommunerna har dragit på sig stora fasta kostnader.Storskaliga lösningar inom barnomsorgen innebär också enminskad flexibilitet till ändrad efterfrågan.Det pedagogiska innehållet i den kommunala barnomsorgen varierar.Nödvändiga besparingar har lett till mer barnpassning och mindre tid tillpedagogiskt arbete. Den krympande ekonomin och en ökad arbetslöshetbidrar till sociala problem som påverkar barnens uppväxt. Öppna förskoloroch lekskolor tvingas stänga vilket drabbar de barn som ej nyttjar kommunalbarnomsorg. Långtifrån alla barn finns i barnomsorg ochstora ekonomiska bekymmer skulle uppstå om samtliga småbarnsfamiljerbegärde detta, vilket de faktiskt har rätt till enligt lag. Frågan är därför:Hurkan vi med den kunskap vi har på bästa sätt nyttja de resurser som stårtill buds för att lägga grunden till en bra utbildning för alla barn?Enligt beräkningar går av BNP,motsvarande , till barnfamiljerna. Detta inkluderar84 olika typer av stöd alltifrån bostadsbidrag till fritidsverksamhet samtgrund- och gymnasieskola. Den offentliga subventionen till barnomsorgenutgör . Används dessa på ettoptimalt sätt utifrån barnens bästa? Är dagens barnomsorg tillräcklig för attförbereda våra barn för ett livslångt lärande?Sexåringar i dagens skolaDen socialdemokratiska regeringen har valt att inte föreslå engenerellt sänkt skolstart. Med tanke på att alla äröverens om betydelsen av tidig inlärning är detta olyckligt,eftersom det skickar fel signaler till personal i förskola ochskola samt till föräldrarna. harkommunerna själva börjat erbjuda sexåringar att börja skolanoch är kommunerna skyldiga att ta emot allabarn som fyllt sex om föräldrarna vill.På en del håll innebär det att sexåringarna börjar i skolan som om de , d.v.s. skolan gör ingen anpassning av verksamheten till de yngsta. Påandra håll får den mest vetgirige sexåring finna sig i aktiviteter med andrasexåringar i särskilda grupper. Många erbjuder åldersblandad undervisningdäremellan. Vad som är bäst ur utbildningsperspektiv vet ingen ochtyvärr verkar det ibland som om den frågan inte ens är utgångspunkt förkommunens/skolans planering.Moderata samlingspartiet har förordat skolstart vilket ånyo föreslås i partimotionen Kunskap och kompetens1996/97:Ub211. Skolstarten måste emellertid vara flexibel så att hänsyn kantas till det enskilda barnets mognadsutveckling. Önskvärt vore också att detför varje barn inför skolstarten gjordes en bedömning av hans eller hennessärskilda behov. Att de gamla skolmognadstesterna hade sina svagheter ärsant, men frågan är om skolan skaffar sig de grundkunskaper om varjebarns inlärningsprofil som behövs för att ge bästa möjliga undervisning?Allmän förskola från tre årsålderFör att på bästa sätt ta tillvara barns kreativitet och för attförbereda dem för skolan föreslås att en allmän förskolainförs och är obligatorisk . Alla barn får på så sätt tillgång till en förskola cirka tretimmar per dag, där välutbildade förskollärare genom godpedagogik ger barn möjlighet att växa och utvecklas.Förskolan skall vara skild från den traditionellabarnomsorgen just för att markera vikten av att vi inte tapparförskolepedagogiken hos de små barnen. Vi tänker oss enallmän förskola mellan tre och ålder, varefter barnenbörjar skolan . Barnomsorg därutöver kanbedrivas i olika former, hos dagmamma, iföräldrakooperativ, i familjedaghem eller på daghem.Formen av barnomsorg måste utgå från barnets eget behov.Den allmänna förskolan betalas av kommun eller stat och är som ovannämnts obligatorisk från ålder.Förskolan är, liksom skolan, gratis medan föräldrarna själva betalarbarnomsorgen men får rätt till skatteavdrag fullt ut för styrktabarnomsorgskostnader.En allmän förskola skulle innebära att alla barn i Sverigefår tillgång till en pedagogisk förskoleverksamhet av hög kvalitet och på såsätt förbereds för att börja skolan . En av förskolansviktigaste uppgifter blir att utveckla barnens kreativitet utifrån individuellaförutsättningar. Skolans utmaning blir att finna ett undervisningssystem somfortsätter att stimulera barns naturliga nyfikenhet, att skapa intresse att läraför livet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av barnomsorgen och de tidiga skolårenutifrån ett pedagogiskt perspektiv,2. att hos regeringen begär förslag om att införa en allmänförskola , obligatorisk , i enlighet medvadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om att införa en obligatoriskskolstart i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om att införa skattereduktionför styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförts imotionen.1