ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Bo408 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av bostadsrättslagen m.m. Gällande bostadsrättslag antogs . Trots dettaär delar av lagen inte anpassad efter dagens verklighet ochproblem. En översyn av lagstiftningen behövs i syfte attstärka denna viktiga upplåtelseform, som i fastighetskrisensspår kommit att få sitt goda rykte försämrat bl.a. genomoklarheter om regler för pantsättning av bostadsrätt. Fleraviktiga frågor vid pantsättning är olösta till förfång förbostadsrättsinnehavare, bostadsrättsföreningar ochkreditgivare. Oklarheterna har bl.a. medfört attbostadsrättshavare oftast får betala högre räntor änegnahemsägare.Ett exempel på problemen är huruvida det vid omläggning av lån krävs attkreditgivaren underrättar bostadsrättsföreningen för att pantsättningen skallvara giltig. En del kreditgivare underrättar berörd bostadsrättsförening ochandra gör det inte. Men vad som krävs är inte klarlagt.Tiden bör därför nu vara mogen att skapa ett bättre system för pantsättningav bostadsrätt. Närmast till hands är att använda en metod som liknar densom gäller för fastigheter.Ett fungerande system för pantsättning förutsätter i sin tur ett rikstäckanderegister för bostadsrätter. () lämnadei till en förstudie om hur ettbostadsregister bör vara utformat. pågår diskussioner mellan CFD ochde rikstäckande bostadsrättsorganisationerna om ett centralt bostadsrätts-register utan statligt huvudmannaskap. Det finns enligt min mening starkaskäl, inte minst av kostnadsskäl, att välja en sådan lösning framför att låtaregistret vara statligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av bostadsrättslagen bl.a. i syfte att inarbeta klararegler för pantsättning av bostadsrätter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att upprätta ett centralt bostadsrättsregister med derikstäckande bostadsrättsorganisationerna som huvudmän.
mot · GK02Bo409 · 1996-10-07 00:00:00 — De senaste årens omvälvande förändringar i den svenskaekonomin, skattereformen 1990 och en genomförd radikalomläggning av bostadspolitiken har kraftigt höjtboendekostnaderna. tog boendet i anspråkungefär en fjärdedel av hushållens totala konsumtion. Från1990 ökade boendekostnaderna kraftigt och uppgick tillcirka en tredjedel av hushållens totala konsumtion. Detta ärgenomsnittliga siffror. Andra jämförelser, t.ex.boendekostnadernas ökning i förhållande tillkonsumentprisindex, visar att boendekostnaderna ökatbetydligt mer än KPI.Kostnadsökningarna är inte jämnt fördelade över alla bostäder. Omlägg-ningen av bostadspolitiken, som siktar till att avskaffa räntestödet tillnybyggda bostäder, gäller inte endast framtida byggen, utan även redanbyggda hus drabbas genom att nedtrappningen av räntestödet sker i mycketsnabbare takt än vad som förutsattes då husen byggdes. Värst har de boende inyare bostadsrättsföreningar drabbats. De ovan beskrivna förändringarnagäller i och för sig även nybyggda hus med hyresrätter, men då dessa ofta ägsav kommunala bolag eller andra större fastighetsägare finns möjligheter attfördela de ökade kostnaderna över äldre fastigheter inom samma ägaresbestånd. Denna utväg saknas för en bostadsrättsförening.De kraftigt ökade kostnaderna har för hundratals nyare bostadsrätts-föreningar inneburit att avgifterna måste höjas till en nivå som liggermärkbart över hyresnivån på orten. Därmed har bostadsrättshavaren förloratde pengar han betalt i insats. Flera hushåll tvingas flytta till ett billigareboende och bostadsrättsföreningen hamnar i en akut kris som följs avkonkurs eller rekonstruktion. I båda fallen kommer stat och kommun attdrabbas av kostnader. Tusentals hushåll tvingas flytta till ett sämre boende,men har trots detta kvar höga kostnader, bland annat i form av de lån de tagitför att betala insatsen till en bostadsrätt som är värd något. Deharför åratal framöver förlorat möjligheterna att förbättra sin levnadsstandard.Detta berör en ganska liten grupp, uppskattningsvis 20 000 familjer, somemellertid på ett orimligt sätt får bidra till saneringen av ekonomi.Ett särskilt problem i sammanhanget är fastighetsskattens konstruktion.Nya bostadsfastigheter åsätts taxeringsvärden som är mycket höga jämförtmed äldre fastigheter. Dessa taxeringsvärden avspeglar inte realistiskamarknadsvärden. Enligt gällande regler utgår ingen fastighetsskatt de förstafem åren efter färdigställandet, därefter betalas halv fastighetsskatt deföljande fem åren. De orimligt höga taxeringsvärdena i nyare hus innebär atthalv fastighetsskatt i nyare bostäder leder till högre skatt i kronor räknat änfull fastighetsskatt i bostäder som är . erhåller deberörda fastigheterna räntebidrag. Det är inte rimligt. Reformera fastighets-skatten så att den belastar fastigheterna efter bärkraft. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en redovisning av de samladeeffekterna av neddragna räntesubventioner och höjda taxeringsvärden, samtvid behov föreslår åtgärder för de problem som framkommit.
mot · GK02Bo410 · 1996-10-07 00:00:00 — Jord- och skogsbruksföretag verkar i en alltmer hårdnandekonkurrens. Det är därför nödvändigt att jordbruket skall hasamma möjligheter som annan företagsamhet att utnyttja deföretagsformer som finns. Det hör inte hemma i ett moderntsamhälle att reglera vem som får förvärva jord- ochskogsbruksfastigheter.Det nuvarande förbudet i jordförvärvslagen innebär att det inte ens ärmöjligt att generationsväxla genom att överlåta egendomen till ett aktiebolagsom ägs av arvsberättigade syskon.Förbudet för aktiebolag och andra juridiska personer att förvärva jord- ochskogsbruksfastigheter bör därför slopas från den 1 januari 1997.Det ankommer på utskott att utarbeta erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förvärvsförbudet för juridiska personer när detgäller jord- och skogsbruksfastigheter slopas från ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Bo411 · 1996-10-07 00:00:00 — I landsortskommuner uppstår ofta problem med de s.k.immissionernas inverkan, dvs. inverkan av buller, lukt m.m.vid ny bebyggelse eller vid skiftning av fastighetsägare. Detkan vara olika delar av företagsverksamhet, t.ex. jordbruketsom bedrivit sin verksamhet på samma platseller en fiskindustri som också haft sin verksamhet på platsoch ställe under många år.Problemen uppstår då ny bebyggelse skall ske eller en fastighet skiftarägare. ägare har aldrig upplevt problem med immissionerna medanden nya ägaren protesterar.Människor som strävar efter att välja sin bosättning på landsbygden måsteklara även befintliga förhållanden. Att ställa krav på befintlig företagsamhet,att ändra produktionsförhållanden eller t.o.m. stoppa produktionen kan inteanses som rimligt när företaget varit verksamt på platsen under lång tid.Den som väljer en boendemiljö på landsbygden gör detta med alla dessfördelar såväl som nackdelar - dvs. också med beaktande av eventuella lukt-och bullerproblem. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om luktservitut i samband med fastighetsbildning på landsbygden.
mot · GK02Bo412 · 1996-10-07 00:00:00 — har en rad av ur samhällelig synpunkttvivelaktiga skogsfastighetsaffärer skett.Den lagstiftning som finns på detta område visar uppenbara svagheter ochluckor.De lagar som är inblandade är jordförvärvslagen, lagen om kommunalförköpsrätt, skogsvårdslagen och fastighetslagen.Som exempel kan tas då en fastighet skall säljas som ligger inomkommuns planering för tomt eller rekreationsområde. Köpare och säljare äröverens men kommunen vill utöva sin förköpsrätt. Här börjar en process därmånga instanser kan bli inblandade. fullföljer köparen köpetgenom att köpeskilling erläggs, köpebrevet överlämnas och tillträde sker.Anmälan till SVS om avverkning sker , varvid avverkningpåbörjas direkt i anslutning till tillträdet.Detta innebär att då kommunen får klart att förköpsrätt gäller är redanfastigheten kalavverkad och förlorar därmed värdet som rekreationsområdemen även ett ekonomiskt värde.Här bör dessa inblandade lagar ses över i syfte att man ej med stöd av lagkan sätta en annan lag ur spel.Lagstiftningen bör få den utformningen att en fastighet ej får användas såatt den minskar i värde ärendet prövas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till översyn avjordförvärvslagen, lagen om förköpsrätt, skogsvårdslagen ochfastighetslagen.
mot · GK02Bo416 · 1996-10-07 00:00:00 — Kretsloppssamhället kräver nya energiformer, som ärförnybara och som står i samklang med naturen.En sådan energiform är bioenergin, som svarar för en störreandel av vår totala energianvändning än kärnkraften.Bioenergin är beprövad och har stora utvecklingsmöjligheter. Undersenare år har utnyttjandet av bioenergi i fjärrvärmesektorn ökat med mer än15 % . För förädlade biobränslen (briketter, pelletter, pulver) harökningen varit . Effektiv rökgasrening,bränslehantering med självtömmande containers och effektiva pellett-brännare ger både energivinster och lägre kostnader.Det är angeläget att den nuvarande småskaliga användningen avbioenergin, bl.a. ved- och pelletteldningen, ges utrymme för utveckling ocheffektivisering. Här finns en teknik som kan vidareutvecklas och somkommer att bidra till såväl ökad sysselsättning som bättre miljö ochekonomi.Nuvarande normer för murstocks-/rökrörsinstallationer likställer idageldning med ved och träpelletter. Detta innebär att kraven är lika förmurstocks-/rökrörsinstallationer, oavsett typ av bränsle. Detta leder i sin turtill att man tvingas installera en relativt dyr murstock, med prestanda långtöver vad som egentligen erfordras, vid pelletteldning. Detta utgör ett onödigthinder vid övergången till och installation av biobränsle.Såväl ur den enskildes perspektiv som ur samhällets perspektiv finnsdärför anledning att snabbt få fram en norm för murstocks-/rökrörs-installation vid eldning med pellettbränsle i miljögodkänd pellettkamin/-panna, som motsvarar behovet, och som därmed blir väsentligt billigare änmotsvarande installation för fastbränslet "ved". Detta bör ges regeringen tillkänna. Rökgasernas temperatur från en vedeldad kamin är 3-4 gånger så högsom från motsvarande miljöriktig pelletteldstad.Solfångare och vindkraft har stimulerats under . Detta är riktigaåtgärder vid pågående omställning av energisystem. Minst lika viktigt är attstimulera installation av pellettkamin/-panna i framför allt direktuppvärmdavillor. Skogen och pellettbränslet finns kontinuerligt året om.Det bör ligga i mångas intresse, även eldistributionsföretagens, att kallavinterdagar kapa de konsumtionstoppar, som orsakas av framför alltmängden direktuppvärmda småhus. En stimulans åt eldning med pellett,liknande den åt solfångare och vindkraft, medverkar till detta. En sådan börunder en övergångsperiod införas. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya normer för murstocks-/rökrörsinstallationer videldning av pellettbränsle,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stimulans åt installation av pelletteldning.1
mot · GK02Bo417 · 1996-10-07 00:00:00 — OmarronderingI bostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU1 behandlasbl.a. motion Bo403 av m.fl. Ett avmotionens syften var att stötta upp det beslut som tagits avLänsstyrelsens styrelse i och som går ut påatt lägga större vikt vid principen en man en röst än vad somtidigare tillämpats.I skrivningarna ställer sig utskottet positivt till den uppmjukning av praxissom skett mot en mjukare och flexiblare tillämpning avlagstiftningen. Utskottet nämner också explicit länsstyrelsebeslutet iKopparbergs län. Eftersom motivuttalanden bör göras i samband medändring av lagstiftning är det angeläget att av regeringen begär enöversyn av gällande rätt på området för vilka lagändringar som behövs för attsäkerställa den utveckling som kommer till uttryck i beslut.Falu tingsrätt har i dom F 28/95 och F 29/95 fattat ett beslut som klartstrider emot den utveckling och tillämpning som funnit rätt ochriktig vid sin behandling av utskottsbetänkandet /95:BoU1.I Fornminnes och publicerarUlf en uppsats vid namn "Siljansbygden - ett samhällebaserat på social stabilitet och ekologisk uthållighet". I uppsatsen påvisas att"ägosplittringen" inte var vad den uppfattades vara av centralmakten, utan ettstabilt socialt system grundat på den flexibilitet som ägostrukturen ocharvsordningen gav.Ur rapporten: "som man splittrade vissa gårdar genom realarvetbyggde man upp nya genom nya kombinationer av de andelar respektivearvtagare fått vid bodelningen. Systemet tycks ha fungerat alldeles utmärktsåväl socialt som ekonomiskt och är antagligen förklaringen till den socialahomogenitet som präglat undersökningsområdet." De småägoytorna "har utgjort själva grundstenarna i spelet om marken och densociala legitimiteten - ett spel som uppenbarligen har fungerat väl, här finnssom sagt få utstötta människor, ingen social underklass men heller ingenöverklass. Befolkningsökning, avkastningsproblem etc. har kunnat lösasinom ramen för ett fungerande realarv. Detta har uppenbarligen intecentralmakten förstått. Man förfasade sig över den dåliga arronderingen ochdet flytande ägandesystemet, något som ansvariga myndigheter borde rättatill." Och på den vägen är det. Realarvets flexibilitet förföll sakta men komtill viss del att behållas i form av sämjodelningen, som sagt ända till 1962.Ovanstående forskningsresultat är naturligtvis inget argument för attupphöra med arronderingsverksamheten eftersom vi lever i en heltannan värld, där marken spelar en mycket mindre roll för gemene man,socialt och ekonomiskt. Däremot kan det göra det begripligt varförmarkfrågorna skapar så starka känslor och djupa konflikter i Dalasocknarna.Det understryker också vikten av att det som anförts av utskottet och antagitsav får genomslag i rättstillämpningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftningen om omarrondering.
mot · GK02Bo419 · 1996-10-07 00:00:00 — har vi sett liberaliseringar av lagar kringtillståndsprövning vid förvärv av jordbruksfastigheter. I dagkrävs inte alls tillståndsprövning i samma utsträckning somtidigare. Dock krävs alltid tillståndsprövning om ettaktiebolag eller annan juridisk person vill förvärva enjordbruksfastighet. Det är dessutom ofta svårt för ettaktiebolag att få förvärvstillstånd vid prövningen.I många andra länder ägs en hel del jordbruksfastigheter av aktiebolag.Även i drivs allt fler jordbruksföretag i aktiebolagsform, men dågenom att bolaget arrenderar jordbruksfastigheten av den fysiskaägarpersonen. Det saknas dock motiv för att hindra aktiebolag från att köpaoch äga jordbruksfastigheter. Det är exempelvis lätt att anta att manförhindrar nya, moderna former för att äga och driva jordbruk genom att vararestriktiv för denna modell i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiebolags och andra juridiska personers möjlighet att förvärvajordbruksfastigheter.
mot · GK02Bo502 · 1996-10-07 00:00:00 — Brozonen - markområdet intill angöringsöder om - har en unik potential. Belägenheten mittemellan fyra universitet - Lunds, den blivandeMalmöhögskolans, och - ochalldeles intill viktigaste internationellaflygplats ger möjligheter till en utveckling mer än väl i klassmed den i . Ett omland med 3,2 miljoner invånareförstärker dess värde som centrum för kvalificeradhögteknologisk företagsutveckling. Det är därför i helalandets intresse att stat och kommuner samverkar i en snabboch kvalificerad internationell tävling om brozonensoptimala utnyttjande. Här kan få ytterligare enkraftfull K-region till stor nytta för landet som helhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tävling om brozonen.
mot · GK02Bo505 · 1996-10-07 00:00:00 — Uppställning av villavagnar på campingplatser Enligt lag skall s.k. villavagnar flyttas till en särskilduppsamlingsplats inom campingområdet undervinterhalvåret. Det innebär att vagnarna skall samlas ihopunder vintern på en särskild angiven plats inomcampingområdet. Villavagnar är inte konstruerade som envanlig husvagn. Dess konstruktion medger inte att de kanköras på allmän väg utan måste transporteras till encampingplats med trailer. Normalt står vagnen på sammacampingplats under hela sin livslängd.Det lagliga tvång som föreligger om flyttning medför bara nackdelar.Vagnarna tål inte flyttning, det blir sättningar i konstruktionen och ofta ärbåde vatten och avlopp kopplade till vagnarna. Det innebär ett merarbete attkoppla in och ur detta varje år.Uppställningen av flera villavagnar intill varandra under vinterhalvåretinnebär också en väsentligt större brandrisk.Villavagnar är enligt vår mening att betrakta som campingstugor och bordedärför inte behöva flyttas från sina fasta platser . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vinteruppställning av villavagnar.
mot · GK02Bo510 · 1996-10-07 00:00:00 — har ca 100 personer årligenomkommit i bostadsbränder.Försäkringsbolagens statistik visar att inträffade omkring27 000 bostadsbränder fördelat på villor med ca 16 000 och lägenhetsbränderi flerfamiljshus 10 000.Idag har de flesta villor brandvarnare medan endast varannan lägenhet ärutrustad med brandvarnare. Detta visar att behovet av att installera brand-varnare i lägenheter är stort.Sverige har valt den frivilliga vägen. Genom information och kampanjerska lägenhetsinnehavare och husägare stimuleras till att installera brand-varnare.I är det lagkrav på brandvarnare i alla bostäder. De norska före-skrifterna om förebyggande brandskydd och brandsyn kräver att samtligabostäder, även fritidshus, ska ha minst en godkänd brandvarnare installerad.En undersökning som gjordes i visar att de allra flesta som om-kommit i bränder skulle ha överlevt om bostaden varit utrustad med brand-varnare. Med all säkerhet skulle 6 av 7 omkomna ha överlevt.Ett väl fungerande brandlarm är det säkraste sättet att upptäcka och varnaför en brand. Detta ger också förutsättningar för snabba insatser och effektivsläckning innan stora skador sker.Vi föreslår därför att i byggregler införa krav om attbrandvarnare skall installeras i all nyproduktion och i äldre lägenheter i sam-band med renovering och tillbyggnad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av krav på brandvarnare i bostäder.
mot · GK02Bo512 · 1996-10-07 00:00:00 — I samband med att behandlade proposition1992/93:80 om utökat älvskydd beslöt skyddaytterligare 13 vattenområden och älvsträckor frånvattenkraftsutbyggnad. a. Gideälvenuppströms beslöt att ytterligareöverväganden bör göras.Uppströms utgör tillsammans med några mindresträckor i de sista resterna av läns skogsälvsforsar.Gideälven har därför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiskamångfalden i länet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten avflodpärlmussla gör älvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finnssik, abborre och gädda men även goda bestånd av harr och öring förekommerupp till Stora Tällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertaliakttagelser gjorts som styrker att är en utterbiotop.I Världsnaturfondens (WWF) rapport hävdar forskarna att uttermiljöer måste skyddas frånvattenkraftsutbyggnader om uttern ska kunna överleva på lång sikt. uppströms har besökts av dessa forskare. Som en upplys-ning kan nämnas att uttern är EU:s naturvårdssymbol. Orsaken är den attuttern är på utdöende i och EU vill göra insatser för att förhindradetta.Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö medgeologiska kvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dessbetydelse för det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende somgör den viktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planeradeutbyggnaden. , i ochNaturvårdsverket har också motsatt sig tillstånd för utbyggnad av älven. Deanser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarnamellan och avskrev ärendet, detta innebär attGideälven är föremål för någon prövning vad gäller utbyggnaden.Staten kan i och med detta besluta om att skydda den berörda älvsträckanutan risk för skadeståndsanspråk från eventuell kraftutbyggnadsintressent.I debatten om framtid har man från vissa håll framfört, som enkompromiss, ett tioårigt moratorium för utbyggnad av älven. Frågan om atttillåta eller inte tillåta en utbyggnad kan endast besvaras med ett ja ellernej.Vad beträffar uppströms bör svaret bli nej till fortsattutbyggnad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skydda uppströms enligt 3 kap.6 § naturresurslagen.
mot · GK02Bo513 · 1996-10-07 00:00:00 — Kommunernas inflytande över markanvändningen I de kommuner som har stora arealer med högt skyddsvärdeupplevs det som problematiskt att innevånarna inte själva ide kommunala församlingarna förfogar övermarkanvändningen. Ofta spelar åtkomsten av ved, jakt ochfiske en viktig ekonomisk och kulturell roll i denna typ avkommuner. När statsmakten lägger restriktioner påmarkanvändningen drabbar det ofta de nämnda åtkomsterna.Restriktionerna avser att ge ett fullgott skydd för natur som har stortbevarandevärde. Detta är självfallet värdefullt för samhället i sin helhet ochför kommuninnevånarna. Dessa naturresurser kommer att vara en alltviktigare förutsättning för en expanderande besöksnäring, till landets ochinnevånarnas fromma.Visserligen äger ett samråd rum med berörda kommuner innan enrestriktion genomförs, men ur det kommunala perspektivet är det ändåfrustrerande att det slutliga beslutet ligger utanför den kommunalakompetensen. Eftersom även berörda kommuner är mycket väl medvetna omvikten av att naturen skyddas på ett effektivt sätt och att det kommer att varagrunden för den framtida näringsverksamheten, borde kommunernas ställningstärkas i beslutsprocessen. Det finns inte anledning befara att en sådanordning skulle vara menligt för naturvården.Vi motionärer ser det som angeläget att möjligheterna till ökat kommunaltinflytande i bevarandefrågorna utreds. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett ökat kommunalt inflytande över markanvändningen.