ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub405 · 1996-10-07 00:00:00 — Vid har under innevarande anslagsperiodstudenttillströmningen till grundutbildningarna ökat avsevärt.Utbildningarna har kvalitativt utvecklats.Magisterexamensrättighet samt examensrätt förgrundskollärarutbildningens inriktning mot undervisning iårskurserna 4-9 har erhållits. Civilingenjörsutbildningarnasförsta har utvecklats i samarbete med KungligaTekniska högskolan. Vid högskolan har andelenforskarutbildade lärare ökat och många lärare har ocksåpåbörjat sin forskarutbildning under innevarandeanslagsperiod. I samverkan med har sexprofessurer inrättats, varav fem i samverkan med Högskolanscentrumbildning för transport och samhällsforskning och eninom ämnet pedagogik, med inriktning mot lärarutbildning.Det skall också påpekas, att regeringen i den forskningspolitiska pro-positionen för betonat, att forskningens samhälls-relevans och samverkan mellan högskola och samhälle skall öka. Regeringenföreslår vidare: "De mindre och medelstora högskolorna samt Lärarhög-skolan i och i skall tilldelas kraftigtförstärkta och permanenta forskningsresurser. "Bakgrunden är positiva erfarenheter och att regeringen anser att det nufinns goda forskningsmiljöer vid dessa högskolor. Regeringen har ju ocksånoga betonat att "en profilering av högskolornas forskningsprogram ärnödvändig för att inom utvalda områden uppnå tillräcklig kompetens". Mankan påstå att en av de högskolor som i detta avseende kommit långt ärHögskolan Dalarna.Högskolan har också genom en kraftfull profilering av sinforskning i anslutning till speciella regionala förutsättningar och genom högkvalitet erhållit störst forskningsresurser av landets mindre ochmedelstora högskolor.Med detta som bakgrund begärde i sin ansökan för1997-1999 medel för en fortsättning av denna positiva väg. Det skulle bli enfortsatt profilerad forskning av hög vetenskaplig kvalitet i samverkan medföretag och samhälle.Då nu regeringen i sin budgetproposition kommer med kallduschen attHögskolan inte föreslås få någon ökad medelstilldelning förforskning 1997 undrar man hur alla vackra meningar som framförts avregeringen verkligen fullföljs och om inte de vackra orden bara är just vackraord? Som jämförelse kan nämnas att samt högskolorna iÖrebro, och erhåller mellan 9,6 och förår 1997. föreslås dessa högskolor erhålla 32 miljonerkronor vardera. Regeringens förslag är förvånande - och mycket oroande!Regeringen bör inom de föreslagna ramarna göra en omprioritering så attHögskolan får erforderliga medel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medelstilldelning för forskning vid .
mot · GK02Ub408 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har tidigare anvisat formerna för samarbetemellan högskolor och vårdhögskolor. Genom ett kommunaltbeställaransvar möjliggörs för att beställavårdutbildning från den statliga högskolan som i sin turövertar ansvaret för utbildning och examensrätt.Kalmar läns vårdhögskola och har sedan flera åretablerat ett samarbete inom flera områden bl.a. har högskolansmagisterprogram inom biomedicin för personal med medellångvårdutbildning utvecklats i samarbete med . Vårdhögskolanarbetar också intensivt med att höja vårdutbildningens kvalitet ochakademiska anknytning. En viktig del i dessa strävanden är att få naturligakopplingar till forskningsorganisationer vid högskola och universitet.Ett samgående skulle möjliggöra en samlad högskoleorganisation förKalmar län. Studenter skulle utan formella hinder kunna välja kurser inom debåda högskolornas program. läns högskola kan vid ett samgåendesom ger den utbildningsansvaret främja kvalitetsutvecklingen inomvårdhögskolans utbildningsområden genom att bedriva forskning inom förvårdutbildningens relevanta områden, forskarutbildning och forskar-anknytning.Kalmar län är ett med akademiker kraftigt underförsörjt område jämförtmed landet i övrigt. Så har i genomsnitt av befolkningen i riketmellan 16 och postgymnasial utbildning medan i län har detta och i den norra länsdelen . Detta är en avanledningarna till att länet släpar efter utvecklingen i landet i övrigt. Ettsamgående av de två högskolorna skulle stärka högskoleutbildningen ochdärigenom verksamt bidra till höjning av utbildningsnivån inom länet. Jusnabbare en samverkan mellan de två högskolorna kan formaliseras, destosnabbare kan de bidra till en positiv utveckling i länet.Då såväl läns högskola som synes ense om fördelarnamed ett samgående och om ansvarsfördelningen vid ett sådant bör en ansökanom kommunalt beställaransvar vad gäller anordnandet av högre utbildningskyndsamt bifallas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samgående mellan läns vårdhögskola och Högskolan iKalmar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i län kommunalt beställaransvar vadgäller anordnandet av högre vårdutbildning.
mot · GK02Ub409 · 1996-10-07 00:00:00 — Jämställdhet inom högre utbildning och forskning Andelen kvinnor är bland sökande ochnybörjare till högskoleutbildningar. Bland det totala antaletexaminerade är kvinnor, och på minst treårigautbildningar (minst 120 poäng) är kvinnorna strax över 50 %.Men bland antagna till och examinerade i forskarutbildningdominerar männen. Kvinnorna utgör sedan en mindre andelav lektorerna, strax , och avprofessorerna är kvinnor.Detta är dagsläget. Går man in på enskilda utbildningsområden finner manmycket stora könsskillnader redan på grundutbildningsnivå. Kvinnor väljer imindre utsträckning naturvetenskapliga och tekniska utbildningsprogram, ochde väljer inte heller utbildningar som normalt förbereder förforskarutbildning. Det finns dock några intressanta avvikelser, kvinnor är nu imajoritet på kemiingenjörsutbildningen och dominerar fullständigt påtextilingenjörsutbildningar. Dessa båda exempel tyder på att det inte ärteknisk utbildning i sig som är mindre attraktiv för kvinnor utan den tekniskautbildningens karaktär.Grundutbildningsrådet inbjöd landets universitet ochhögskolor att komma med förslag till hela utbildningsprogram inom teknikoch naturvetenskap där såväl innehåll som undervisningsmetoder anpassatstill kvinnors intresse och särdrag. Det pågår nu ett antal mycket intressantaprojekt vid universiteten i , och , Chalmerstekniska högskola samt vid stöd från "Not"-projektet (Naturvetenskap och teknik) bedrivs enomfattande verksamhet i många kommuner med syfte att stimulera elevernasintresse för naturvetenskap och teknik. Från förskola till gymnasium, enviktig målgrupp är härvid flickorna. Det är viktigt att dessa observationer ochförsök noga studeras och följs upp för det fortsatta jämställdhetsarbetet.Det finns tecken som tyder på att kvinnliga studenter systematisktmissgynnas jämfört med sina manliga kollegor (se t.ex. rapporten från denkonferens som hölls på med kvinnligastudenter och doktorander). Det tycks uppenbart att formerna för handledningoch stöd i samband med examensarbeten ofta missgynnar kvinnor. Det finnsvidare allt för få kvinnliga förebilder att hämta inspiration från och se upptill.En viktig åtgärd bör därför vara att skapa garantier för att även kvinnligastudenter får handledning på ett sådant sätt att de kan dra nytta av den. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av pågående jämställdhetsprojekt i syfte att gekvinnliga studerande goda studie- och forskningsbetingelser.
mot · GK02Ub410 · 1996-10-07 00:00:00 — Anslagen till högre utbildning har höga ambitioner och vilja att satsa påhög kvalitet när det gäller grundutbildning och forskning.Det är därför anmärkningsvärt att medelstilldelningen är såmycket lägre till än till de äldre och meraväletablerade universiteten.Umeå universitet har en relativt till grundutbildningen lägre tilldelning avresurser för doktorandtjänster och utbildningsbidrag i forskarutbildningen.Samtliga fakulteter utom den odontologiska fakulteten vid liggerunder den genomsnittliga tilldelningen till motsvarande fakulteter vid deövriga universiteten i landet.Ersättningen för lokalkostnader m.m. är också lägre för universitet.Om skulle ha en tilldelning som motsvarar dengenomsnittliga tilldelningen för de äldre universiteten /96skulle det innebära ytterligare i studiestöd och 53 miljonerkronor i ersättning för lokalkostnader.Regeringens stöd till att bygga upp ämnesbredd och ämnesdjup avspeglas itilldelning av resurser för tjänster och drift m.m. för forskningsverksamheten.Denna tilldelning är för betydligt lägre än för de äldreuniversiteten. /96 tilldelades ca 130 miljonerkronor mindre för tjänster, drift m.m. än den genomsnittliga tilldelningen förde äldre universiteten.Nu gällande avtal, som staten tecknat med sjukvårdshuvudmännen omsamarbete om läkarutbildning och forskning, uppvisar likartade skevheter. Enjämförelse mellan och , som har ungefär lika stor omfattningpå läkarutbildningen, visar att får i ersättningmedan erhåller (1995/96).Jag är fullt medveten om att det finns lokala skillnader som kan motiveraatt anslagen inte kan pytsas ut med millimeterrättvisa när det gäller kronoroch ören. Med hänsyn till de ensidigt stora skillnaderna finns det dockanledning att närmare undersöka anledningarna till de stora skillnaderna ochom de är motiverade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att granska systemet för anslagsgivning till den högreutbildningen.
mot · GK02Ub413 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi står inför en medierevolution med drastiska utmaningarför TV-branschen som följd: ny teknik, nyaproduktionsformer och nya distributionsformer. TV-medietsplats och funktion hos konsumenten/publiken kommer attförändras.När konkurrensen tätnar blir behovet av välutbildade TV-producenter alltstörre. TV-kanalerna kommer att efterfråga producentutbildning vars mål ärså vittgående att alla krav som ställs på en TV-producent inte kan ställas påen och samma person. Detta enligt en genomförd utredning gjord avrektor vid . Slutsatsen är att TV-producentutbildningenmåste ha flera inriktningar och att den måste differentieras ochindividualiseras.Vi föreslår därför ett komplement och en möjlig variant till det förslag sompresenteras i budgetpropositionen, utgiftsområde 16, om mediautbildning.Vid ges f n ett treårigt program för mediaproduktionmed möjlighet till etappavgång . Det tredje året har inriktningenjournalistik i radio och TV. är mer brettproduktionsinriktade. En ny inriktning kan enkelt adderas, nämligen en förblivande TV-producenter.Det finns många fördelar med en komplettering genom att utöka verksam-heten vid en TV-producentinriktning: Det väl etablerade samarbetet med utvecklas, Spetskompetens inom management och ledarskap vid engageras. Institutionens väl etablerade samarbete med medieutbildade högskolor iEuropa skapar många möjligheter, inte minst genom medlemskap i"network" och . Möjligheterna till samarbete och erfarenhetsutbyte med FOJO(fortbildning av journalister) som ligger i . Grunden läggs för en kritisk debatt om mediernas framtida roll ochfunktion med hjälp av Internet, som blivit detbärande pedagogiska hjälpmedlet vid institutionen. Redan gjorda investeringar i professionell TV-teknik kan utnyttjas.Vid institutionen integreras teori med praktik. MediecentrumUgglan är basen för de praktiska övningarna där denvälutrustade anläggningen är en förutsättning för kvalitetenpå utbildningen. Det är möjligt att göra direktsändningar medprofessionell standard eftersom man har en permanent länoch trekamerastudio.Mediecentrum Ugglan och medfördel ses som ett komplement till den föreslagna TV-producentutbildningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompletterande TV-producentutbildning.
mot · GK02Ub415 · 1996-10-07 00:00:00 — I pågår ständigt en diskussion om det ökade behovetav civilingenjörer. Det nationella behovet har belysts i flerautredningar. Det finns därför anledning att framhållaMitthögskolans förutsättningar för en sådan utbildning.Södra och mellersta industrier skapar det störstanettotillskottet till vår handelsbalans. Tyvärr har också denindustrin det största avståndet till civilingenjörsutbildningen.Mitthögskolan har på kemi- och maskinutbildningarna isamarbete med KTH. Högskolan har också utvecklat lägre utbildningar somsystemteknik, processekonomi och processteknik. pågår enväsentlig utökning av civilingenjörsutbildningarna i . Det borde varanaturligt att en del av denna utökning förläggs till Mitthögskolan.Mitthögskolan har genom sin forskningsanknutna utbildningssatsningbättre förutsättningar än någon annan av de mindre och medelstora hög-skolorna att få examensrätt för civilingenjörsutbildning. Inte bara detta talartill fördel. Även av studiesociala skäl borde målet vara attdet finns möjlighet för studenterna att slippa bryta upp och tvingas bytastudieort för att kunna slutföra utbildningen.Satsningen bör ske stegvis och i nära samarbete med KTH. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om civilingenjörsutbildning vid .
mot · GK02Ub416 · 1996-10-07 00:00:00 — Idrotts- och hälsohögskola vid Neddragning påutbildningsområdetNeddragningar och besparingar drabbar allasamhällsområden. På området Högre utbildning ochforskning föreslås bl a en koncentration av idrotts- ochhälsoutbildningen till tre av de fyra utbildningsorterna idag:Stockholm, och . Utbildningen i Göteborgföreslås nedläggas.Idrotts- och hälsohögskolamed tydlig folkhälsoprofilGU () avser att göra en satsning på enIdrotts- och hälsohögskola med tydlig folkhälsoprofil och där"sport-for-all-begreppet" lyfts fram till skillnad mot en merelitidrottsinriktad verksamhet som förekommer på andra hålli landet. Vid sidan av den rena lärarutbildningen är det tänktatt utveckla områden som hälsopromotion,idrottsjournalistik, och skapa något nytt inom denförebyggande verksamheten, där frisk- och sjukvård kanmötas. Kontakter kring externfinansierade professurer harknutits, och kommuner, skolor och den regionalaidrottsrörelsen är mycket positiva över projektet.Utvecklingen och prioriteringen av ett follkhälsoperspektiv gör GU:sutbildning framtidsinriktad. Är det inte breddningen av hälsobegreppet - deförebyggande insatserna med kopplingar mellan fysik, aktivitet, hälsa ochlivstil - som är förutsättningen för den framtida folkhälsan, det sundasamhället?Oekonomisk nedläggningAtt lägga ned utbildningar utan att noga ha tittat på deekonomiska, utbildningsstrategiska och socialakonsekvenserna, kan istället för att ge en besparing draundan möjligheterna för långsiktigt lönsamma effekter församhället. GU utbildar 27 lärare 4-9/läsår i Idrott ochannat ämne, och det blir en ytterst marginell ekonomiskbesparing att lägga ned en väl fungerande utbildning. Det ärmellan 1 400 och 1 600 sökande till de 27 platserna, vilketinnebär att utbildningar har ett större antal sökande än någonannan ämneskombination inom lärarutbildningen. Göteborgär något landets "idrottshuvudstad" med ett av de störstauniversiteten, och den idrottsforskning som producerats vidGU har på många områden utgjort den absoluta frontlinjen iSverige och även hävdat sig väl internationellt. Tillgångentill lokaler och anläggningar för bedrivande av en utbildnngav lärare i ämnet Idrott och hälsa vid GU är mycket god. Detkrävs inga nya investeringar i lokaler, materiel eller personalför att bedriva utbildning på spetsnivå.SlutsatsMed tanke på ekonomin, på den planeradefolkhälsobreddningen, på att allt "finns på plats" och påutbildningens goda renommé, vore det mycket olyckligt meden nedläggning av GU:s tvåämnesutbildning med idrott ochhälsa. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att Göteborgsuniversitet bör tilldelas utbildningsområdet idrott, tvåämnesutbildningen medidrott och hälsa, att utvecklas vidare med särskild folkhälsoinriktad profil.
mot · GK02Ub418 · 1996-10-07 00:00:00 — Folkbildningsforskningen är ett eftersatt område. Om manbetänker verksamhetens omfattning och antalet människorsom är engagerade är forskningen om folkbildningen avmycket låg omfattning. Därför har FoU-beredning gjort betydande insatser för att ökaforskarvärldens intresse för folkbildningen. Detta är dockinte tillräckligt utan rådet bedömer att ökade resurser till detnationella är en förutsättning förfolkbildningsforskningens utveckling.Mimer inrättades vid 1990. Dess uppgift att initiera,utveckla och samordna tvärvetenskaplig forskning om folkbildning harbedrivits . Bl.a. har det anordnats forskningsseminarierkring aktuella avhandlingar för både forskare och folkbildare. Forskare harinbjudits att samverka och stöd har lämnats vid utformning av forsknings-ansökningar. Folkbildare har stimulerats att söka till forskarutbildningar föratt med sin erfarenhet bredda intresset för folkbildningsforskning. Vidaresvarar för information och spridning av olika forskningsrapportervilket stärkt sambandet mellan forskning och fält. som utkom-mer har över 5 000 mottagare, inte minst inom folkbild-ningen.Linköpings universitet svarar för folkbildningsforskningens samordningoch utveckling och fick 1990 en specialresurs inom fakultetsanslagets ram påungefär . Resursen har inte utökats. Detursprungliga förslaget var väsentligt större men bantades i UHÄ:s beredning.Det är nu startades. Folkbildningens uppgifterär, vilket statens egen utvärdering (SUFO) och olikautvärderingar visat, alltjämt omfattande och betydelsefulla. Forskningen omfolkbildningen expanderar och Mimers nätverk växer. Den enda basresurs förfolkbildningsforskning som finns är ett lektorat knutet till och endoktorandtjänst, båda knutna till . Universitets styrelsehar i sin anslagsframställan ställt sig bakom en väsentlig utökning avresurserna genom att föreslå fyra doktorandtjänster och fyra forskarassistent-tjänster, administrerade av men som skulle kunnaknytas till andra universitet och discipliner. I framställan föreslås också enmindre resurs som förstärkning av nätverkets drift och fältanknytning.Linköpings universitet föreslår i sin anslagsframställan en uppräkning för1997 till och för hela treårsperioden 1997-1999sammanlagt i utökade kostnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inom ramen för utgiftsområde 16 omfördelamedel till förmån för .
mot · GK02Ub419 · 1996-10-07 00:00:00 — har en mycket speciell struktur.Sysselsättning inom industri- och jordbrukssektorerna ärhögre än i övriga delar av landet. är antaletmänniskor med akademisk utbildning färre i förhållande tillbefolkningen än i andra län.Den struktur som finns är positiv på många sätt och det är viktigt att ut-veckla de bästa delarna för att öka möjligheterna att befolkningen skall ökaoch bli jämnt fördelad över länet. Råvarorna i form av jordbruks- och skogs-bruksprodukter bör tas om hand och vidareutvecklas inom länet.För att nå denna positiva utveckling behöver högskolan få ytterligareresurser. i har på kort tidutvecklats till ett centrum för utbildning av entreprenörer och småföretagare.Studenterna har när de är färdiga med sin utbildning också möjlighet attarbeta på konsultbasis bland småföretagen i länet. En speciell faktor som letttill att fler småföretag i länet utnyttjar tjänster av akademiskt utbildadpersonal är att varje student skall ha ett fadderföretag redan från början avsinutbildning. Detta leder till att främlingskapet mellan företagare ochakademiker blir mindre. De har redan träffats under studentens utbildningstid.Högskolan för lärarutbildning och kommunikation har också haft fram-gångar. Deras speciella profil med utbildning av lärare och informatörer medinriktning mot handikappområdet och med inslag av användning av moderninformationsteknik behöver få utökade resurser.Ingenjörshögskolan har en bred ingenjörsutbildning. Möjlighet erbjuds att,efter genomförd högskoleingenjörsexamen med teknologie kandidatexamen isamarbete med studera industriell ekonomiunder . Detta ger kandidatexamen i industriell ekonomi. Denna sam-verkan mellan olika områden inom högskolan är viktig och bör stödjas.Ett område som är viktigt att utveckla är utbildning för kvinnor som villstarta egna företag. I bedrivs sådan utbildning på olika nivåer både förnystartare och den som vill vidareutveckla etablerade företag. Utbildningenfinns också på olika nivåer i skolsystemet. Internationella handelshögskolanmed sitt stora kontaktnät i andra länder skulle här kunna spela en viktig roll iutvecklandet av ett liknande utbildningssystem i Sverige.Vid nästa fördelning av resurser till högskolorna måste Högskolan iJönköping få en förhållandevis stor andel av resurserna med anledning av har en bra utveckling av sin verksamhet men framför allt på grund avbehovet av alla slag av högre utbildning i . Detta bör gesregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till .
mot · GK02Ub420 · 1996-10-07 00:00:00 — har en mycket stor kompetens inom detmiljövetenskapliga området. Det beror på den verksamhetsom bedrivs vid , , och Försvaretsforskningsanstalt FOA, ABC-Skydd. Dessa organisationeringår i som har till uppgift attstödja och utveckla miljövetenskaplig forskning i regionen.Sedan länge har den klassiska miljöutbildningen, miljö- ochhälsovårdsinspektörsutbildningen haft sitt nationella fäste iUmeå. Den utbildningen har reformerats tillmagisterexamen. Dessutom finns en rad andra utbildningaroch kurser med miljöprofil.För att förnya och stärka utbildning och forskning inom miljöområdet harUmeå universitet och inrättat Miljö-högskolan vid och i . En av miljöhögskolansviktigaste uppgifter är att verka för nya fakultetsöverskridande utbildningaroch tillskapandet av avses vara drivkraften för inrättandet av en forskarskola. Påså sätt kan behovet av fakultetsövergripande kompetensutveckling för atttillfredställa miljövetenskapen tillgodoses.Inom universitet finns miljöinriktade professurer inom allafakultetsområden utom det odontologiska. Den sammantagna kompetensen iUmeå skapar speciellt goda förutsättningar för en etablering av ett AdvancedCenter for Environmental Research.Det är i sammanhanget viktigt att framhålla den relativa förskjutning somskett av miljöproblematiken från lokal över regional till global nivå. Denmycket stora fakultetsövergripande kompetens som finns i understry-ker lämplighet för den gränsöverskridande forskning som är nödvän-dig för att komma tillrätta med de globala miljöproblemen. Ytterligare ettstarkt argument för lämplighet är den forskningsverksamhet somuniversitetet och SLU i engagerat sig i inom ramen för i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring attmöjligheterna vid och i att etablera ettAdvanced och en forskarskola inommiljöforskningsområdet utreds.