mot · GJ02Fi117 · 1996-06-19 00:00:00 — En kanske på ungdomar som har problem att finna sig till rätta, enpå personer med alkoholproblem, en på ensamma mammor, en på äldrearbetslösa, en på personer med psykiska problem, etc.Till sitt förfogande har klienten, assisterad av den personlige handläggaren,ett stort antal alternativ såväl inuti som utanför organisationen.Den traditionella arbetsförmedlingen är naturligtvis förstahandsalternativetom det bedöms att klienten har en chans på den reguljära arbetsmarknaden.Den personlige handläggaren skall själv kunna hjälpa till i viss omfattningoch ge råd och hänvisa till arbeten med hjälp av platsjournaler,dataterminaler, etc. Vid behov av mer kvalificerad hjälp och rådgivning skallhan kunna hänvisa till experter inom organisationen.För att om möjligt kunna få arbete på den reguljära arbetsmarknaden skallden arbetssökande kunna få nödvändig hjälp och stöd av olika resurserutanför organisationen: sjukvård, socialtjänst, rehabiliteringsresurser,utbildning, med mera.Där det bedöms att den arbetssökande inte har några utsikterpå den reguljära arbetsmarknaden, kan han erbjudas insatser på denalternativa "lokala arbetsmarknaden".Den sammanslagna organisationen bör ha en nära anknytninggenom att dess styrelse har en majoritet av kommunala företrädare.Finansieringen kan bygga i huvudsak på nuvarande finansieringskällor därstaten står för huvuddelen men kommunerna också bidrar med en del.UtbildningSom nämnts ovan kommer arbetskraftensutbildning och kompetensutveckling att ha en avgörandebetydelse för konkurrenskraft framöver. De nyautbildningsplatserna på komvux för främstgymnasiekompetens som föreslås i propositionen är därförvälkomna, liksom de 30 000 nya platserna inom högskoloroch universitet.I sammanhanget är det viktigt att notera att satsningen på högskolor ocksåmåste innehålla en betydande satsning på forskning för att kunna ge depositiva effekter som regeringen tillgodoräknar sig. Vi förutsätter attregeringen återkommer med en sådan motsvarande satsning i höstensforskningspolitiska proposition. Uteblir tillräckliga satsningar på forskning ärrisken stor att högskolesatsningen blir en dyrbar utbildning till fortsattarbetslöshet.Under normala förhållanden sker planering av utbildning med hänsyn tillsåväl de sökandes behov som samhällets behov av utbildning med visstinnehåll, möjligheter att ge utbildning med hög kvalitet (lärarkompetens ochresurser i form av utrustning etc) och möjligheter att finansiera utbildningen.I regeringens förslag är det väl närmast den sista punkten som analyserats ochmotiverats. Frågan om innehållet i utbildningarna liksom möjligheterna tillframtida anställning efter olika utbildningar har inte närmare berörts. Detfinns därmed också en risk för att de som söker sig till utbildningarna saknardet viktigaste för varje studerande - motivation och intresse för studierna.En grupp som visat sig överrepresenterad bland de arbetslösa har glömtsbort i regeringens förslag. Det är alla vuxna med specifika läs- ochskrivsvårigheter. Varför inte nu gripa tillfället och göra en rejäl insats förattge alla dessa människor en god undervisning så att de får kunskaper i läsningoch skrivning, två så viktiga medel för ett aktivt deltagande inte bara iarbetslivet utan i hela den demokratiska processen. har isamband med tilläggsbudgeten för innevarande budgetår föreslagit att 50miljoner kronor avsätts till särskilda satsningar på detta område. Vi avser attåterkomma i samband med budgetbehandlingen med nya förslag - såvida interegeringen tillgodoser kraven och sålunda hörsammar vår begäran.Medverkan från näringslivetPropositionen innehåller förslag till stora insatser frånsamhällets sida med nästan hela finansieringen i form avskattemedel och tjänster från den offentliga sektorn. Ävennäringslivet bör göra ökade insatser för att stimulera såvälutbildning som intresse för utbildning inom de sektorer därföretagen behöver kvalificerad arbetskraft. Det handlar t.ex.om att tidigt väcka ungdomars intresse genom att ställa uppmed meningsfull praktik för grundskoleelever och genomvälplanerad arbetsplatsförlagd utbildning förgymnasieelever.De större företagen uttrycker ofta en önskan om större flexibilitet ochmodernisering av den högre utbildningen. Här skulle företagen kunna öka sinsamverkan med universitet och högskolor och aktivt gå in med t.ex.fortbildning av lärare och forskare och inrätta doktorandtjänster på företagen isamverkan med forskarutbildning vid en högskola.Universitet och högskolor skulle också kunna öppna sin verksamhetgentemot företag och den offentliga tjänstesektorn genom att t.ex. startasamhällsjour med studerande i forskarutbildning på speciella tidsbegränsadedeltidstjänster. Det skulle dels ge studenterna god erfarenhet inför ettkommande steg ut i förvärvslivet, dels ge företagen tillgång till kompetens försin utveckling. Och det skapar naturligtvis meningsfulla arbeten direkt. Listanpå denna typ av åtgärder skulle kunna göras lång. Den kan emellertidknappast bli kortare än vad som står redovisat i regeringens förslag. Detinnehåller huvudsakligen endast förslag till fler studieplatser och mer pengartill studiefinansiering, riktat mot arbetslösa.Miljöpartiet stöder regeringens förslag till utbildningssatsning därför att detinnebär akut hjälp där åtgärder brådskar, men föreslår att deändrings- och tilläggsförslag som anförts ovan beaktas vid förslagets genom-förande. Vi föreslår också att regeringen utarbetar förslag som på ett heltannat sätt behandlar de problem som måste lösas för att vi skall få enutbildningssatsning som tillgodoser de kvalitetskrav som de studerande, denoffentliga sektorn, näringslivet och skattebetalarna har all rätt att ställa.LärlingssystemI många länder, bl.a. i , har man enligt tradition ettlärlingssystem, där företagen tar ett större ansvar föryrkesutbildningen. Lärlingarna har lättare att få arbete efterutbildningens slut. I har de stora företagen SKF iGöteborg en verkstadsskola med utbildningslön och VolvoAero i utbildar ingenjörer inom avancerad teknikoch data med hjälp av kommunen, som står för en del avteoriundervisningen. Dessa elever är nästan garanterade enanställning efter avslutad utbildning.Miljöpartiet ser positivt på en utveckling av lärlingssystem i arbetslivet ochanser att det bör ingå som en naturlig del i både ungdoms- ochvuxenutbildning.Företag med anställda över ett visst antal bör ta emot lärlingar förutbildning. Formen för lärlingssystem kan se olika ut inom olika yrkes-områden. Praktik och utbildning kan varvas inom ramen för gymnasieskolanoch komvuxutbildningen, medan man i andra yrkesområden kan utvecklamodeller liknande det gamla gesällsystemet.KvinnorArbetslösheten har många ansikten. Kvinnor har drabbatshårt av de senaste årens kraftiga nedskärningar inom såvälden privata som den offentliga sektorn. En stor del av denkvinnliga arbetskraften återfinns inom den offentliga sektorn,och kvinnor är vanligen mer beroende av service från denoffentliga sektorn för att över huvud taget ha en möjlighet tillförvärvsarbete. På så sätt är neddragningarna i den offentligasektorn ett hot mot jämställdheten.Könsuppdelad statistik en förutsättningEtt förbättrande av kvinnors ekonomiska ställning ochinflytande är ett grundläggande mål för ,eftersom det påverkar jämställdheten på samtliga plan.Därför kräver att regeringen snarastkompletterar sina förslag med könsuppdelad statistik vadgäller arbetsmarknad, arbetsmarknadsåtgärder ochutbildningssatsningar som bekostas med skattemedel. Vi villse det faktiska resultatet av att regeringen uttalat att denarbetar för att låta jämställdhetsperspektivet genomsyrasamtliga sina beslut. Frånvaron av en genomgripanderedovisning och analys kan medföra att jämställdhetenförsämras från ett redan oacceptabelt utgångsläge.Kvinnors företagandeNär kvinnor startar egna företag är ofta humankapitalet, dvstillgången i dem själva, deras kompetens och erfarenhet, denviktigaste tillgången. Studier från andra länder visar attkvinnor i betydligt högre utsträckning än män prioriterar attamortera av sina lån - sannolikt gäller detta även i vårtland. Trots detta har kvinnor svårt att vinna gehör för sinaaffärsidéer när de uppvaktar sitt bankkontor. Presentation avaffärsidé och tillvägagångssätt i övrigt skiljer ut sig från denföretagaranda och kultur som bankmän är vana att möta. Viddessa möten uppstår en "kulturkrock" till nackdel förkvinnorna. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade blandföretagare och företagsledare. Regering och riksdag kan ochbör från sin övergripande och normbildande position varadrivande i att sudda bort fördomar mot kvinnliga företagare.Miljöpartiet föreslår därför att målet bör vara att hälften av det stöd somutgår från staten till nya företagare bör vara riktat mot kvinnligt företagande.Vi vill inte ha någon positiv särbehandling av kvinnor som grupp utan menaratt de skall få en rättvisande behandling. Självklart måste kvinnor ges vadsom tillkommer dem utifrån gruppen "arbetslösa kvinnors" storlek.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderMiljöpartiet vill ha åtgärder riktade mot kvinnor i form avkurser i marknadsföring, marknadsanalys,informationsteknik och vad som i övrigt kan saknas för attredan kompetenta kvinnor skall kunna försörja sig självaigen. Det får inte vara så att arbetslösa män tilldelas åtgärdersom kostar mer än vad arbetslösa kvinnor erhåller.Resonemanget är, precis som för invandrare, ungdomar ellerandra grupper med speciella behov, att de skall få del av deresurser som finns att tillgå mätt utifrån gruppens storlek ochde särskilda behov som följer av problemens art. Dessutomvill vi att regeringen, vilket ovan beskrivits under avsnittet"statistik", återkommer med besked om på vilket sätt dettaredan är genomfört, eller beräknas genomföras undermandatperioden. Dessa analyser och redovisningar kan på ettnaturligt sätt ingå i de halvårsvisa uppföljningar avarbetsmarknadens utveckling som regeringen utlovar ipropositionen.ErsättningssystemenSamordning av olika systemIdag finns en stor flora av ersättningssystem för människorsom är sjuka, arbetslösa, har sociala problem och/ellerbefinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ellerutbildning. En bättre organisatorisk samverkan på lokal nivåskulle avsevärt underlättas av en samordning ellersammanslagning av de olika ersättningssystemen. Det gällerbåde ersättningarna med kort och lång varaktighet. Dessaersättningar är nu under utredning av dels , dels utredningen omarbetslöshetsersättningen. harockså presenterat sitt förslag.Enligt de signaler som framkommit från utredningsarbetet riskerardet att sluta i att splittringen mellan de olika systemen kan ökaytterligare. Den nya ohälsoförsäkringen skall enligt direktiven varainkomstberoende och baserad på renodlat medicinska kriterier. A-kasseersättningen skall tidsbegränsas genom en "bortre parentes" utan att detklart sagts ut vad som skall komma efter denna för långvarigt arbetslösa. Ettförslag som diskuterats är en "försörjningsgaranti" på socialbidragsnivå. Omdetta genomförs skulle man ytterligare cementera uppdelningen mellan olikasektorer. Det skulle få stor ekonomisk betydelse om en person med enblandad problembild kom att klassas som sjuk eller "bara" arbetslös, vilket isin tur skulle försvåra bl.a. den önskvärda lokala samverkan mellan olikaorgan.I stället bör man, enligt vår uppfattning, gå den motsatta vägen ochavdramatisera skillnaderna genom en harmonisering av ersättningssystemen.Det är också angeläget att, där så är möjligt, samma ersättningssystem skallgälla i de olika slagen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Studier sominnebär vidareutbildning bör så långt som möjligt bedrivas med studiemedelenligt de nya principer som föreslagits av Studiemedelsutredningen.De utredningar som utreder ohälsoförsäkringen, arbetslöshets-försäkringen och studiemedlen kan var för sig ha gjort goda insatser. Det ärdock allmänt omvittnat från dem som deltar i utredningarna att man saknatden nödvändiga överblicken och samordningen med andra sektorer. Risken ärdärför stor att den nödvändiga samordningen och överblicken inte kommertill stånd. Det är också viktigt att den samordningen sker med så storparlamentarisk förankring som möjligt. föreslår därför att ensärskild parlamentarisk beredning tillsätts med uppgift att utarbeta ett samlatoch samordnat förslag för de olika ersättningssystemen. Beredningens arbeteskall ske snabbt och bygga på den information och det arbete som gjorts avde ovan nämnda kommittéerna och utredningarna. Arbetet bör kunna påbörjasmedan remissarbetet pågår på Sjuk- och arbetsskadekommitténs ochStudiemedelskommitténs betänkanden respektive medan avslutar sitt arbete.I propositionen föreslås att de tillskapade utbildningsplatserna skall varaöppna för arbetslösa men också för anställda som önskar vidareutbilda sig,med bivillkoret att vikarie anställs från gruppen långtidsarbetslösa. Detsärskilda utbildningsbidraget i form av a-kasseersättning under förstudier på gymnasium eller grundskola för vuxna som saknar dennautbildning kan accepteras som en engångsföreteelse. Principen att studera påa-kassa står i konflikt med studiestödssystemet för övrigt och är som generelllösning oacceptabel. För att bl.a. minska orättvisorna i studiefinansieringenenligt regeringens förslag, bör dock nedre åldersgränsen för studier . Den övre gränsen bör med hänsyn till de äldre arbetslösasspeciella situation tas bort (a-kassa upphör som vanligt vid pension).ArbetslöshetsersättningenKvalificering och garantinivåDe regler som gäller för kvalificering till a-kasseersättning resp kontant arbetsmarknadsstöd, KAS, göratt många stängs ute och tvingas leva på socialbidrag eller påbidrag från föräldrarna. Det gäller särskilt ungdomar somaldrig kommit in riktigt på arbetsmarknaden. De nuvarandekvalificeringsreglerna slår snett och skapar orimligatröskeleffekter. Ungdomar som saknat ett halvt till ett årsordinarie arbete för att kvalificera sig, kan få levapå socialbidragsnivå, medan den som lyckats kvalificera sigför a-kassa genom att jobba sedan kan leva på enavsevärt bättre nivå under lika lång tid.Mot den bakgrunden avvisar vi propositionens förslag om att en höjning aversättningsnivån till i a-kassan delvis skall finansieras genomskärpta kvalifikationskrav för att komma in i försäkringen.Golvnivån i a-kassan på per dag (motsvarande ca 5 000kr/mån), som också utgör KAS-nivån, är alldeles för låg. Vi välkomnarhär förslag att höja nivån till /mån som ettförsta steg i rätt riktning.ErsättningsnivåerDet är nödvändigt att höja ersättningsnivån i a-kassan (ochandra socialförsäkringar) till för lägre avlönade.Detta får dock inte finansieras genom att fler helt stängs utefrån försäkringen genom skärpta kvalifikationskrav eller en"bortre parentes" utan att något sägs om vad som skallkomma efter parentesen. Inte heller får det finansieras genommanipulationer med den årliga uppräkningen aversättningsnivån för dem som redan är arbetslösa.Miljöpartiet anser i stället att finansieringen bör ske genom införandet avett "brutet tak" i de kortvariga ersättningssystemen. förslaginnebär att ersättningen höjs till för inkomster upp till enbrytpunkt, som bör föreslås ligga vid 4,2 basbelopp, ca12 /mån. Vid inkomster därutöver skall ersättningen vara 80 procentför den del av inkomsten som ligger under brytpunkten och förden del av inkomsten som ligger över brytpunkten.Bortre parentes och ersättningar vid långvarigarbetslöshetI propositionen föreslås en "bortre parentes" som skall göradet omöjligt att utan tidsmässig begränsning varva perioderav a-kassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har utrett konsekvenserna av att sätta en sådanbortre gräns . Enligt den analys utredningen gjortpå material skulle en sådan gräns då ha betytt attca 60 000 personer utestängs från försäkringen. Man fannockså att bara en mycket liten del av dessa var personer sominte strävar efter att få ett nytt jobb utan helst vill fortsätta attleva på ersättningar.Miljöpartiet anser att det i och för sig är riktigt att sätta ett slut för denmerkortvariga omställningsförsäkring som a-kassan är avsedd att vara och ärorganiserad för. En absolut och ovillkorlig förutsättning för detta är dock atta-kassan då ersätts av ett annat godtagbart system. Det är inte acceptabelt attde som utförsäkras skall tvingas leva på KAS- eller på socialbidragsnivå.Vårt förslag är i stället en grundskyddsnivå, som ligger på ungefär sammanivå som den nuvarande grundskyddsnivån i förtidspensioneringen inklusivemöjligheten att söka bostadsbidrag. En sådan nivå skulle också underlättasamordningen med den nya ohälsoförsäkringen.I propositionen saknas förslag om sådan ersättning som kan komma efterden bortre parentesen. Regeringens förslag bör därför avslås och regeringenbör återkomma med förslag som även inkluderar en sådan ersättning efter denbortre parentesen.ArbetsrättLagen om anställningsskyddDen borgerliga regeringen genomförde genom den s.k.småföretagarpropositionen (1993/94:67 ) en radförändringar i anställningsskyddslagen. När den nyaregeringen tillträdde efter valet upphävdes de berördareglerna och återställdes därmed till vad som gällde tidigare.De borgerliga partierna fortsätter nu sin tidigare politik ochargumenterar för en flexiblare arbetsrätt, dvs. en återgång tillde regler som infördes av fyrpartiregeringen.Debatten om arbetsrätten kan sägas utgå från två extremer: antingen attnuvarande arbetsrätt behålls oförändrad eller att den helt avskaffas. Men hurskall vi i få fram en ny arbetsrättslig lagstiftning, som får en sådansocial förankring att inte heller en framtida ny regering vågar sig på annat änmarginella ändringar? Det bästa är att lagstiftningen redan från början har enbred politisk uppslutning. anser att förändringarna av denframtida arbetsrätten bör ta sikte på sådana regler som direkt förstärkerarbetstagarens ställning i arbetslivet, och bidrar till att ökaföreta-gens produktivitet och flexibilitet.Spelreglerna på arbetsmarknaden är viktiga både för företagen och för deanställda. Syftet är att skapa en rimlig balans mellan parterna för att uppnåettmer demokratiskt och väl fungerande arbetsliv. Det är en viktig uppgift förarbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal ge reglerna en sådanutformning att de fungerar väl i praktiken, att de blir så enkla och effektivasom möjligt och så att inflytande i form av ansvar och befogenheter läggs sånära de berörda som möjligt. I det följande kommenterar vi vår inställning tillnågra av de frågor som debatteras kring arbetsrätten.Visstidsanställning vid arbetsanhopningEnligt LAS kan man anställa någon vid s.k.arbetsanhopning inom en ramtid av tvåår. För att motverka övertidsuttag vid arbetstoppar och istället möjliggöra nyanställningar vill vi förlängavisstidsanställning vid arbetsanhopning från 6 månader till12 månader under en tvåårsperiod.ProvanställningVi finner ingen anledning att ändra nuvarande är fullt tillräckligt för att arbetstagare ocharbetsgivare skall lära känna varandra.TurordningsreglerVi anser principiellt att småföretag skall kunna ha särregler.Anledningen härtill är att de minsta företagen är extremtberoende av nyckelpersoner. Vi vill därför att arbetsgivaren iett företag med högst 10 anställda skall få undanta tvåanställda från turordningsregeln, under förutsättning att lagarsom förbjuder könsdiskriminering och föreningsrättskränk-ning inte kan kringgås. Däremot anser vi inte att en sådanregel skall gälla övriga företag.Blockader mot enmans- ochfamiljeföretagDet är inte rimligt att facket skall kunna blockera ett företag,med syftet att uppnå ett kollektivavtal, som i praktiken intekommer att reglera arbetsvillkoren för någon. Familjeföretagmåste ges rätten att, utan inblandning, få bestämma vilkainbördes förhållanden som skall råda. Vi föreslår därför attdet i MBL återinförs en regel som förbjuder en stridsåtgärdom åtgärden har till ändamål att kollektivavtal skall träffasmed ett företag som inte har några arbetstagare eller där baraföretagaren eller dennes familjemedlemmar är arbetstagare.Diskriminering av invandrareLagen mot etnisk diskrimineringÅr infördes en särskild arbetsrättslig lag med förbudmot etnisk diskriminering i arbetslivet som gäller för helaarbetsmarknaden. Lagstiftningen är uppbyggd kring tvåförbud mot otillbörlig särbehandling på etnisk grund. Det enaförbudet avser behandling av arbetssökande och det andrabehandling av arbetstagare. Diskrimineringsgrunderna är ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse.Förbudet riktar sig mot avsiktliga otillbörliga förfarandensom innebär negativ särbehandling på etnisk grund. Så kalladindirekt diskriminering omfattas inte av förbudet. För attträffas av förbudet mot diskriminering av arbetssökande skallarbetsgivaren ha anställt någon annan än den diskriminerade.Det är genom att ha anställt den andre som överträdelsensker. Ett diskriminerande beteende underrekryteringsförfarandet träffas inte i sig av förbudet.Förändring av lagstiftningTrots den nya lagen om etnisk diskriminering förekommeralltjämt en omfattande diskriminering av invandrare på densvenska arbetsmarknaden. Allt fler medger nu attlagstiftningen inte fungerar i praktiken och att ändring måstekomma till stånd.I 3 § jämställdhetslagen sägs att arbetsgivaren inom ramen för sinverksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främjajämställdhet i arbetslivet. Samma målsättning finns inte i lagen om etniskdiskriminering. Enligt 8 och 9 §§ denna lag får en arbetsgivare intediskriminera, men däremot är han inte skyldig att genom aktiva åtgärdermotverka diskriminering. För att uppnå samma effekter även vid etniskdiskriminering, bör därför denna lag kompletteras med jämställdhetslagensmotsvarande målsättningsparagraf. Härigenom skall man uppnå attarbetsledningsrätten även vid etnisk diskriminering omfattar krav på aktivaåtgärder från arbetsgivaren.Miljöpartiet anser att samhället inom arbetsrätten, liksom inom straffrättensområde, måste markera att man ser särskilt allvarligt på ojämlik behandlingsom har sin grund i etnisk diskriminering. Genom att särskilt behandla sådanojämlik behandling i lagen mot etnisk diskriminering skulle arbetsgivaren fåbetala större skadestånd vid etnisk diskriminering än vid sådana handlingarsom har sin grund i vanlig orättvis arbetsledning. föreslår attlagen om etnisk diskriminering ändras enligt nedan.Förslag till ändring i lagen om etniskdiskrimineringHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:134) motetnisk diskrimineringdels att 1, 8 och 9 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, avföljande lydelse:Nuvarande lydelseMotionärernas förslag1 §Denna lag har till ändamål attmotverka etnisk diskriminering.