mot · GK02L713 · 1996-10-07 00:00:00 — Vägen till hållbar konsumtion Miljömål ikonsumentpolitikenOm vi ska kunna förverkliga en hållbar konsumtion är detviktigt att miljömålet inom konsumentpolitiken har sammatyngd som övriga konsumentpolitiska mål. finns detdock en motsättning i det faktum att miljömålet kan stå ikonflikt med andra konsumentpolitiska mål. Detta problemgrundar sig i den verklighet som finns , att hållbartproducerade varor kan vara dyrare än icke hållbartproducerade varor vilket i sin tur grundar sig på att politikenidag inte sätter pris på miljöförstöring. Det bör alltså vara ettmål även för konsumentpolitiken att påverka politikensutformning så att man sätter ett pris på miljöförstöring för attkunna uppnå ett samhälle med en hållbar konsumtion. I ochmed det faktum att många politiska områden påverkarkonsumtionsvanor så bör man vid offentliga utredningar ochpropositioner beakta förväntade effekter på hushållensmiljöpåverkan.Det är dessutom av vikt att regeringen redovisar till hurmiljömålet utvecklas. Det behövs ett forum som arbetar med dennaredovisning. Vi föreslår att regeringen inrättar en delegation för miljö- ochkonsumentfrågor. Denna delegation kan vidare arbeta med att debattera ochutveckla konsument- och miljöfrågor samt se över möjligheter och behov attsamordna insatserna för en hållbar konsumtion. Denna delegationsrepresentanter bör nomineras av , ,, andra berörda myndigheter, av och frivillig-organisationer med anknytning till miljö- och konsumentfrågor. Detta forumär nödvändigt om man verkligen vill slå vakt om en hållbar konsumtion, dådessa frågor griper in i så många samhällssektorer.Kunskap leder till vanorKunskap är en viktig del i att nå en hållbar konsumtion.Även om miljömedvetandet anses vara ganska gott i Sverigeså anser vi att det bör förbättras. Svenskar har i allmänhet engod vilja att köpa miljömärkta varor, men det innebär inte har de insikter och kunskaper om miljöproblematikensom vi anser vara önskvärd och nödvändig för att ändra tillhållbara konsumtions- och levnadsvanor. Följande konkretaåtgärder anser vi vara nödvändiga för att nå kunskapsmålet:- ska ha huvudansvaret för utbildning och informationriktad till konsumenter i frågor om konsumtion och miljö.-- Utbildnings- och förslagsverksamhet ska vara myndighetsuppgifter förKonsumentverket. Högskolelagens portalparagraf ska kompletteras medatt utbildningen ska förmedla kunskaper om miljön.-- ska inrikta befintliga utvecklingsanslag på integrerademiljöinslag i utbildningar inom information, journalistik och medier.-TV påverkar våra vanor väldigt mycket. Det är integenomgående en hållbar konsumtion som visas upp i TV-medierna. För att få genomslag för budskapet om en hållbarkonsumtion är det rimligt att utnyttja TV-mediet som visatsig så verksamt i andra sammanhang. börverka för att praxis för det informerande TV-programmetutvecklas så att också information om miljöoch livsstil kan sändas.Reklam påverkar och bidrar till människors attityder och normer. Företagenvet detta och investerar mycket stora resurser i marknadsföring. Enligtbranschens egen statistik kostade köp av reklamplatser ca 14miljarder kr för svenska företag. Då tillkommer kostnader för direktreklamoch sponsring. bör satsa resurser på att pröva fall där mananvänder sig av vilseledande miljöargument mot marknadsföringslagen.Dessutom bör regeringen pröva huruvida TV-direktivets bestämmelserinförlivas genom marknadsföringslagen. Dessutom är det äntligen dags attinföra reklamfrid i hemmen. Reglerna för användning börutvecklas så att enskildas önskemål om att slippa reklam kan vidarebefordrastill andra registerhållare.Standardiseringsarbetet börmiljömärkasNär det gäller produktstandarder bör miljökonsekvenserna avvarans utformning redovisas från "vaggan till graven".Konsekvenserna av en varustandard kan sträcka sig långtutanför standardens ursprungliga syfte. En långsiktigt hållbarstandardisering måste komma att innefatta också principiellaöverväganden om konsekvenserna både för konsumenten ochmiljön. Vi anser att generella analyser av konsekvenserna förkonsumenter och miljö genomförs i svenska förslag tillstandarder som utarbetas med statlig finansiering. En del idet arbetet kräver att konsumenterna får ett stärkt inflytande.Det behövs en svensk instans som bevakar metodfrågor ianalyserna av konsekvenser för miljö och konsumtion. Detansvaret skulle vid SIS ta om deras arbeteoch kompetens vidgas till att inkludera miljöfrågor.Uppgifterna för konsumentrådet skulle vara att- bevaka metodutvecklingen för analyser av produktstandarderskonsekvenser för konsumenten och miljön-- vara sakkunnig för SIS inför förslag till produktstandarder-- verka för ökad kunskap om standardiseringsarbetet hos intressenter sombevakar konsument- och miljöfrågor.-Statliga stödFrivilligorganisationer har en viktig attitydpåverkandefunktion i samhället. Deras statliga stöd till konsumentarbetebör fördelas med beaktande av miljömålet.Idag ges inget speciellt statligt stöd till KRAV:s arbete medmiljömärkning. KRAV är det officiellt erkända systemet för kontroll ochmiljömärkning av ekologiska livsmedelsprodukter. KRAV:s information omekologiska livsmedel bör bli berättigad till statligt stöd i samma utsträckningsom SIS information om nordisk miljömärkning.En del av statsbidraget till nordisk miljömärkning avsätts för utveckling avkriterier för miljömärkning. Frivilligorganisationer har en viktig attityd-påverkande funktion i samhället. Deras statliga stöd till konsumentarbete börfördelas med beaktande av miljömålet.Viktiga åtgärder för att nåen hållbar konsumtionDet finns en mängd övriga åtgärder som är viktiga om vi skafå en hållbar konsumtion:- bör i samråd med verka för enprisbevakning i handeln av ekologiskt odlade varor.-- bör i samråd med och verkaför att konsumenterna får tillgång till miljödeklarationer av bostäder.-- bör i samverkan med undersökakonsekvenserna för konsumenterna och miljön av avregleringen avelmarknaden.-- bör uppmuntra energiföretagen att införa rutiner som tartill vara konsumenternas engagemang för att spara elenergi.-- bör verka för att enskild förbrukning av värme ochvarmvatten mäts.-- bör i samråd med och tafram ett system för differentiering av fastighetsskatten för miljöanpassadebostäder. Detta system bör samordnas med systemet för miljödeklarationav bostäder.-- bör i samråd med och Naturvårdsverketverka för att konsumenterna får tillgång till miljödeklarationer förpersonbilar.-- bör underlätta för konsumenterna att få tillgång tillanvändbar information om transporter utan bilägande.-- bör samla in och sprida kunskap och erfarenheter omresenärernas villkor i kollektivtrafiken mellan bl. kommuner.-- bör i samråd med och tafram ett system för differentiering av beskattningen av förmånsbilar somutgår från bilens miljöegenskaper. Detta system bör samordnas medsystemet för miljödeklaration av bilar.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en konsumentpolitik som sätter pris på miljöförstöring,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslagen i offentliga utredningar och propositioner skallbeakta förväntade effekter på hushållens miljöpåverkan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen till skall redovisa hur miljömåletutvecklas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall inrätta en delegation för miljö- ochkonsumentfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall ha huvudansvaret för utbildning ochinformation riktad till konsumenter i frågor om konsumtion och miljö,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildnings- och förslagsverksamhet skall varamyndighetsuppgifter för ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolelagens portalparagraf skall kompletteras med attutbildningen skall förmedla kunskaper om miljön,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall inrikta befintliga utvecklingsanslag påintegrerade miljöinslag i utbildningar inom information, journalistik ochmedier,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva huruvida TV-direktivets bestämmelser införlivas genommarknadsföringslagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör pröva fall av vilseledande reklam motmarknadsföringslagen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att praxis för TV-programmetAnslagstavlan utvecklas så att också information om miljö och livsstil kansändas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för användning bör utvecklas så attenskildas önskemål om att slippa reklam kan vidarebefordras till andraregisterhållare,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att generella analyser av konsekvenserna för konsumenterna ochmiljön bör genomföras i svenska förslag till standarder som utarbetas medstatlig finansiering,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för vid SIS vidgas till att inkluderamiljöfrågor och att rådets kompetens kompletteras så att den ocksåinkluderar miljöfrågor,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statligt stöd till frivilliga organisationers konsumentarbeteskallfördelas med beaktande av miljömålet,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att KRAV:s information om ekologiska livsmedel blir berättigadtill statligt stöd i samma utsträckning som SIS information om nordiskmiljömärkning,217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en del av statsbidraget till nordisk miljömärkning bör avsättasför utveckling av kriterier för miljömärkning,218. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samråd med bör verka fören prisbevakning i handeln av ekologiskt odlade varor,219. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samråd med ochNaturvårdsverket bör verka för att konsumenterna får tillgång tillmiljödeklarationer av bostäder,320. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samverkan med bör undersökakonsekvenserna för konsumenterna och miljön av avregleringen avelmarknaden,221. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör uppmuntra energiföretagens rutiner somtar till vara konsumenternas engagemang för att spara elenergi,222. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att enskild förbrukning av värme och varmvatten bör mätas,323. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samråd med ochNaturvårdsverket bör ta fram ett system för differentiering avfastighetsskatten för miljöanpassade bostäder och att detta system börsamordnas med systemet för miljödeklaration av bostäder,424. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samråd med ochNaturvårdsverket bör verka för att konsumenterna får tillgång tillmiljödeklarationer för personbilar,525. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör underlätta för konsumenterna att fåtillgång till användbar information om transporter utan bilägande samt samlain och sprida kunskap och erfarenheter om resenärernas villkor ikollektivtrafiken mellan bl.a. kommuner,526. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge att i samråd med ochNaturvårdsverket ta fram ett system för differentiering av beskattningen avförmånsbilar som utgår från bilens miljöegenskaper och att detta systemsamordnas med systemet för miljödeklaration av bilar.4