mot · GK02Ub411 · 1996-10-07 00:00:00 — Det kräver även att detaljregleringen av projektenminskar. bör verka för att EU kontinuerligt utvärderar och omprövaromfattningen av och inriktningen på sina forskningsprogram.Det femte ramprogrammets viktigaste uppgift måste vara att se till att denhögkvalitativa forskning som bedrivs i också leder till nyaprodukter och metoder. Häri ligger den snabbaste vägen till att öka Europaskonkurrenskraft och härigenom ökad välståndet för alla.Vidare måste åtgärder till för att bryta paradoxen att trots att Europabedriver mycket forskning så resulterar detta inte i så många nyainnovationer. Forskningen bör bedrivas närmare näringsliv för att underlättaen snabb exploatering. Reglerna för registrering av patent måste ändras. Idagär det ca tio gånger dyrare att registrera ett patent i än i USA.Åtgärder bör även övervägas för att stödja verksamheter med mycket högariskkostnader, t.ex. framtagande av läkemedel.Kontakter mellan EU:s olika organ inom forskning och utveckling ochrepresentanter för svensk forskning måste förbättras.Vi anser också att EU även fortsättningsvis skall prioritera forskning inomhögteknologiska områden som medier, miljö, biologi och bioteknik. Det kanifrågasättas om utökad forskning inom humaniora och samhällsvetenskapligger i linje med artikel 130 i unionsfördraget.6.13 Forskningsinformation sprider kunskapUniversitet och högskolor har en viktig roll att fylla i samhället sominformations- och kunskapsspridare. Denna uppgift är tydligtuttalad och gäller även forskningsråden varför vi avvisar regeringensförslag om ytterligare uppdrag och medel till Forskningsrådsnämnden.Det är dock delvis ett bekymmer att information inte i tillräcklig gradgörs tillgänglig för en bredare krets. Vi ser två skäl till detta. Det ena ärrent praktiskt: Vilka former skall informationsöverförandet mellanhögskola och samhälle ha, vilka är målgrupperna, hur når man dem bästetc.? Det andra är innehållsligt: Vem ansvarar för att en avhandlingomformuleras på ett sådant sätt att den blir tillgänglig även för den sominte följt området , hur "översätter" man forskningen,är inte detta beroende av målgruppen?Vi anser att högskolor, universitet och forskningsråd på ett mer aktivt sättän måste ta ställning till frågorna om målgrupper, informationsformeroch informationskanaler för att bättre kunna föra ut information. Vi anserockså att många andra aktörer i samhället, icke minst medierna, har ettansvar för att på ett mera genomtänkt sätt ta del av och arbeta med detmaterial som redan framställs.6.14 Spjutspetsforskning för framtidenSpjutspetsforskning är den forskning som ligger i det mänskligavetandets ytterkanter. En mycket stor del av denna bedrivs i industrin,t.ex. läkemedelsforskning och elektronikforskning. Universitets ochhögskolors grundforskning ger dock ofta bakgrunden till den högtståendetillämpade forskning som industrin bedriver. Sådan grundforskning haralltid varit framstående i och ligger i hög grad bakom vårindustris framgångar. Fakultetsanslag och forskningsrådsanslag har gettförutsättningar för denna grundforskning och sörjt för forskningensinfrastruktur. Vi moderater anser de vara utomordentligt viktigt att dessaanslag inte minskas utan hellre förstärks. Särskild spetsforskning inomuniversitetens ram äger rum inom t.ex. de medicinska fakulteternaoch de tekniska högskolorna.Historiskt har legat väl framme inom avancerad teknik. Exempelpå detta är överföring av elektrisk energi, ett fruktbart samarbete mellandåvarande ASEA och , och datoriserade telefonväxlar. Ett annatexempel är den rymdforskning som bedrivs i . Värt att notera är attverksamhetens framgång beror på ett geografiskt unikt läge som ger godaförutsättningar för forskning och utbildning inom detta område.Huvuddelen av svensk exportindustri är beroende av denna typ avavancerad teknik och kompetens. Informationsteknik, industriell system-teknik och metoder för att lönsamt utveckla industriella anläggningar ochsystem är exempel på områden av framtida spjutspetskaraktär. Kompetensinom dessa breda tvärvetenskapliga områden blir avgörande för den svenskaindustrins framtida konkurrenskraft. Det krävs emellertid en medveten ochlångsiktig utbildnings- och forskningspolitik för att uppnå framgång.6.15 Informationsteknik som stöd för forskningenInformationstekniken (IT) spelar en viktig roll som verktyg inomutbildningen och forskningen. Det är angeläget att så många som möjligtav landets informationsproducenter och informationsförvaltare börjaranvända IT för att på bred front göra material tillgängligt för en bredpublik.Museer, bibliotek, universitet, högskolor och myndigheter är exempel påproducenter och förvaltare av information över vilka statsmakten harinflytande. Statsmakten bör nyttja detta för att stimulera till en ökadanvändning av IT.Inom detta område är det av yttersta vikt att skilja på fysiska nät ochvirtuella nät. Till exempel är påståendet att den som är ansluten till detsvenska universitetsnätverket (SUNET) skulle ha bättre möjligheter att nåuniversitetens information fullkomligt felaktigt. Den information som ärtillgänglig på Internet är tillgänglig för alla som är anslutna till Internet,oberoende av hur man fysiskt är ansluten.Det snabbaste och enklaste sättet för att ansluta en informationsproducenttill Internet är att ta kontakt med någon av det dussintal storaInternetleverantörer som finns i landet.Regeringen har i propositionen valt att ge SUNET ett ökad uppdrag. Dettakan vid första anblicken verka vara ett bra förslag men kan få mindrelyckliga konsekvenser.Denna invändning baserar sig för det första på insikten att SUNET är ettnationellt med ett övergripande ansvar förInternetsamordningen i i såväl tekniskt som administrativt ochorganisatoriskt hänseende. Denna roll av nationell kompetensresurs kan inteuppfyllas om SUNET skall vara leverantör av anslutning tillInternet till en stor mängd kunder.Det andra skälet är att ett beslut om att göra SUNET till allmänInternetleverantör kan hämma framväxten av en kommersiellInternetmarknad. Om en ansenlig del av den offentliga förvaltningenundandras den kommersiella marknaden kan det inte undgå att påverkautvecklingen.Vi menar att SUNET:s roll är att vara Internetleverantör åthögskolevärlden och därutöver verka som ett nationellt kunskaps- ochkompetenscenter av yppersta slag. SUNET har sin viktigaste roll i att som eninstitution, nära knuten till forskningens och utvecklingens framkant, verkaför att Internetkompetensen höjs inom stat, näringsliv och offentligförvaltning i och i att stödja och fördjupa det alltmer nödvändigasamarbetet mellan de kommersiella Internetleverantörerna. Bibliotekengynnas bäst av de kommersiella Internettjänsternas framväxt och av ett närasamarbete med kommuner, skolor och varandra.6.16 Forskning för kvinnor och mänDen socialdemokratiska regeringen har gjort de s.k. genusfrågorna tillnågot av ett huvudnummer i sin politik, så också inom utbildnings- ochforskningsområdet. I det vällovliga syftet att på bästa sätt tillvarata ochutveckla alla kvinnors och mäns förutsättningar och egenskaper harregeringen förfallit till den allra enklaste könskampsretoriken, tilldetaljstyrning och diskriminering.Regeringen har bedrivit detta arbete i samråd med ett antal inom områdetaktiva debattörer, men utan vilja att lyssna eller ta till sig synpunkter frånsådana som företräder andra eller mindre dogmatiska synsätt.I en situation där regeringen sparar inom flera viktiga områden, t.ex.forskning och forskarutbildning inom universitet och högskola, forsknings-råden och skolforskningen, anslår man miljonbelopp till särgrupper ochområden vars forskning eller relevans får bedömas som mycket osäker.Regeringen föreslår i budgetpropositionen 40 miljoner till forskning sombedrivs av de fackliga organisationerna och i forskningspropositionennärmare 30 miljoner till genusforskning. Vi avvisar båda dessa satsningar.Regeringens satsningar sker som man kraftigt minskar anslaget tillnäringslivsanknuten forskning och forskningsråden. Prioriteringen är klar:fack och könskamp går före framtida konkurrenskraft.Frågan om kvinnors och mäns situation i samhället och arbetslivetförtjänar seriös uppmärksamhet. De viktiga frågor som finns inom områdetkommer i ett välfungerande resursfördelningssystem att uppmärksammas avforskarna och finansieras av anslagsgivarna inom ramen för de mål somuppställts för verksamheten. Regeringens detaljreglering och ingrepp ilärosätenas och forskningsfinansiärernas frihet måste avvisas.6.17 Övriga forskningsfrågorRegeringens iver att detaljstyra forskningen tar sig flera konkreta uttryck.Inom IT-området avser man att avsätta medel fören forskarskola inom teleinformatik. Vi ifrågasätter inte värdet av ensatsning av detta slag men anser att det är en fråga för högskolornasjälva.Vidare avvisar vi regeringens förslag om ett nytt tekniskt forskningsinstituti . I finns redan en mycket väl fungerande tekniskhögskola med ett särskilt forskarcentrum som samverkar med näringslivet.Vi kan enbart se regeringens förslag som ytterligare ett sätt att angripa ochförsvåra för de fristående högskolorna.Ett aktivt svenskt deltagande i internationella forskningsprojekt och-organisationer har ett mycket stort värde. Vi utgår ifrån att regeringen inteavser att radikalt förändra det svenska engagemanget i sådana projekt ochinternationella organisationer som bedriver avancerad forskning inom bl.a.kärn-, rymd- och energiteknik (, och ).Vi anser att även fortsättningsvis måste finnas representerat i dessasammanhang.6.18 Forskning inom område6.18.1 Rörlighet är förutsättning för samarbeteDet är välkommet att regeringen insett betydelsen av åtgärder för attstödja yngre forskare och främja forskarers rörlighet. Rörlighet ochutbyte är viktiga för samarbetet mellan akademi och näringsliv.Internationellt samarbete förutsätter också rörlighet.Tyvärr motarbetas dessa angelägna mål genom många av de andraförslagen, inte minst återcentraliseringen av tjänstetillsättningen ochmotarbetandet av de fristående forskningsstiftelserna och högskolorna. Det ärtypiskt för en socialdemokratisk politik att motarbeta självständiga ochsjälvgående system och ersätta dem med detaljstyrande politiska pekpinnar.6.18.2 Professorstjänster är en angelägenhet för högskolornaDen borgerliga regeringen genomförde en decentralisering av helahögskole- och universitetsvärlden. Syftet var att ge de enskilda enheternastörre valmöjligheter, mer ansvar och mer frihet. En viktig del avreformen var att högskolorna själva skulle få besluta om och tillsättaprofessurer.Regeringens förslag om att ge forskningsråden under Utbildnings-departementet, och rätt attinrätta och tillsätta professurer är ur denna synvinkel ett allvarligt stegtillbaka mot en centralstyrd och likformig politik.Den nuvarande ordningen har fungerat bra och eventuella behov av ökadinterdisciplinär forskning eller tidsbegränsade förordnanden kan mycket välrymmas inom ramen för rådande ordning. Vi moderater anser att man kanlita på högskolorna.6.18.3 Nej till ny samverkansgrupp för forskningsrådenEn stor del av de statliga forskningsmedlen fördelas genomforskningsråden och sektoriella FoU-organ, däribland (), (), (),(), () och (). () har till uppgift att"i samverkan med forskningsråd och sektoriella FoU-organ initiera ochstödja forskning främst inom områden angelägna ur samhälletssynpunkt".Regeringen föreslår nu att en samverkansgrupp skall inrättas med uppgiftatt främja tvärvetenskaplig forskning och jämställdhetsfrågor. Även om dettaär ett steg tillbaka från det förslag om en forskningsrådsstyrelse (FRS) somframförts i ett tidigare betänkande (Forskning och pengar, SOU 1996:29)anser vi inte att det finns några fördelar med en sådan grupp.Forskningsråden arbetar med att främja och stödja tvärveten-skaplig forskning. Den utveckling mot tvärvetenskaplig forskning som redanhar skett på spontan väg finns det ingen anledning att centralisera. Generelltanser vi att den samverkan mellan olika finansiärer som finns fungerarväl och att sådan samverkan mycket väl kan ske på informell basis.Ett av huvudargumenten för att skapa FRS var behovet av samordningkring forskning inom ramen för EU:s forskningsprogram. Vi anser attForskningsberedningen bör ges detta ansvar.Vidare anser vi att regeringen borde ha agerat med anledning av den kritiksom RRV avgivit. RRV framhåller att forskningsråden inte har något krav påekonomisk uppföljning av de medel de fördelar. Vi anser att rådens ansvarmåste klargöras. Dessutom bör rådens rutiner vid utdelning av anslag då riskför jäv föreligger granskas.6.18.4 Forskningsråden spelar en viktig roll i svensk forskningForskningsråden har flera viktiga funktioner att fylla inom svenskforskning. Här, liksom i många andra fall, anser vi att statsmakten skallge tydliga mål för vad råden skall uppnå och ange de för ändamålettillgängliga resurserna. Regeringen väljer istället att detaljreglera ochanslå specialinriktade medel.Forskningsrådsnämnden har ett ansvar för forskningsinformation tillallmänheten. Detta är en viktig uppgift som kräver genomtänkta insatser.Regeringens förslag att anvisa särskilda medel får dock anses överflödigt.Vad gäller de fyra andra forskningsråden (, , och ) inom departe-mentets område ifrågasätter vi den extra satsning på det humanistiskaområdet som föreslås utan att någon motsvarande satsning görs på de natur-vetenskapliga och tekniska områdena.Det finns ett stort antal forskare inom de humanistiska områdena sominte hittar arbeten motsvarande deras utbildning. Intresset för humanistiskforskning måste vägas mot dess betydelse och samhällsnytta. Inom deteknisk-naturvetenskapliga områdena finns å andra sidan en brist påforskarutbildade inom bl.a. bioteknik, medicinsk forskning och tekniskforskning. Denna obalans borde återspeglas i statsmaktens prioriteringar.Neddragningen av anslagen till forskningsråden drabbar som ovan nämntssärskilt de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdena,trots att det är just inom dessa områden som har en storutvecklingspotential.6.18.5 Forskning inom skolväsendetRegeringens förslag inom detta område är en logisk kullerbytta som påett avslöjande sätt visar regeringens verkliga intressen och prioriteter.Regeringen betonar vikten av forskning inom skolområdet och föreslårdärpå en besparing om 20 miljoner. Besparingen skall enligt regeringentäckas av medel från de fristående forskningsstiftelserna.Vi delar emellertid regeringens bedömning att det är väsentligt att den avSkolverket initierade utvärderingen av skolforskningsprogrammet fortsätteroch att resultatet föreligger innan några förändringar av forsknings-organisationen inom området föreslås. Vi finner emellertid anledning attbetona att vi ser det som ett problem att en stor andel av forskningen påskolområdet berör organisatoriska frågor, medan forskning rörande barn ochungdomars inlärning, pedagogik och studieresultat ägnas förhållandevis liteintresse. Mot bakgrund av de stora förändringar som skett , debatten om undervisningskvalitet och ökande brister vadgäller ungdomars kunskaper i viktiga kärnämnen förutsätter vi att Skolverketsärskilt uppmärksammar behoven av fakta och vetenskapligt underlag omoch i undervisningen. Vi tillstyrker regeringens förslag om forskning ianslutning till lärarutbildningen med förhoppning om att sådan forskningskall underlätta för lärarutbildningen att bättre samordnas och berikas avannan forskning vid universitet och högskolor.Vi anser att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till medett bättre underbyggt förslag om hur forskningen inom skolområdet skallkunna utvecklas som hänsyn tas till det statsfinansiella läget.Prioriteringar och samarbeten bör härvid spela en viktig roll.6.19 Forskning inom områdeInom verksamhetsområde finns ett flertalmyndigheter och råd som bedriver och/eller initierar forskning ochutveckling. Av dessa myndigheter är det () som har vidast mandat och därmed störstmöjlighet att inom ramen för tilldelade medel fördela dessa tillforskningsprojekt. Vi kan i stort hålla med om de prioriteringar somregeringen föreslår inom SFR:s område. Vi menar dock att argumentenför att satsa ytterligare på alkoholforskning är dåligt underbyggda. Ipropositionen framhålls blott att anser att forskninginom alkoholområdet måste förstärkas. Skälen till detta redovisasanmärkningsvärt nog inte.Regeringen föreslår vidare att landstingen skall få ett lagreglerat ansvar förkliniskt forsknings- och utvecklingsarbete, bland annat vad avser finansieringoch planering. Detta avvisar vi med bestämdhet. Det förslag regeringenpresenterar ökar risken för att kvaliteten i forskningen undermineras,som den blir alltför målinriktad. Om sjukvårdshuvudmännen, omän i samarbete med de lokala universiteten och högskolorna, får ett lagbundetansvar för forskning riskerar forskning att bli föremål för partipolitiskaprioriteringar som vi moderater inte kan acceptera. Forsknings- ochutvecklingsarbetet inom det viktiga sjuk- och hälsoområdet riskerar också attbli utsatt för en omfattande ryckighet genom förändrade politiska majoriteter.6.20 Forskning inom områdeI många delar av landet är jordbruket och den tillhörandeförädlingsindustrin en av de ekonomiskt sett viktigaste näringsgrenarna.Sverige har goda förutsättningar att utveckla jordbruket ytterligare, bl.a.genom satsningar på forskning och utveckling.Det är olyckligt om man som regeringen gör i sitt förslag ommedelstilldelning på forskningens område utesluter eller tonar ner betydelsenav forskningssatsningar inom det konventionella jordbruket.De senaste tio årens utveckling inom det konventionella jordbruketsområde med ökad miljöhänsyn, halverad användning av kemiskabekämpningsmedel och odling i balans är utomordentligt viktig.Stöd för forskning kring miljöförbättringar i det konventionella jordbruketkan leda till mera omfattande och snabbare miljövinster än en mera ensidigsatsning på forskning inom det ekologiska området.Skogsnäringen är viktigaste exportgren. Det är därför av storekonomisk betydelse att har en hög förädlingsgrad som kommer urskogen. Av detta skäl bör skogs- och skogsproduktrelaterad forskningbedrivas i tillräcklig omfattning och på en mycket hög nivå. Det är ocksåviktigt att forskningen har en sådan organisation och struktur attkunskapsspridningen fungerar på ett tillfredsställande sätt.6.21 Forskning inom områdeFör att garantera att de arbetsmarknadspolitiska insatserna bedrivs på ettså effektivt sätt som möjligt krävs uppföljning, utvärdering ochkvalificerad forskning. och den tillArbetsmarknadsdepartementet knutna Expertgruppen förarbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (EFA) har svarat för i stortsett alla av de relativt få studier som genomförts. Regeringenföreslår nu att EFA ersätts med ett , också det knutet till Arbetsmarknadsdepartementet.Forskningen inom område berörs mer idetalj i vår motion om en modern arbetsmarknad för fler jobb. I dettasammanhang räcker det att påpeka att vi förordar att det föreslagna institutetges en från fri ställning, alternativt att detinordnas i ett på området kompetent universitet.6.22 Forskning inom områdeLiksom inom övriga områden vill regeringen inom kulturområdetspecialdestinera medel till olika aktiviteter. Detta har i många fall visatsig ha mindre lyckliga konsekvenser. Vi anser att det är av störstabetydelse att all forskning bedrivs med högt ställda krav på kvalitet. Engaranti för att kvalitetsaspekterna beaktas är enligt vår mening attforskningsmedel fördelas av forskningsråden i sedvanlig konkurrens ochmed iakttagande av nödvändiga vetenskapliga kriterier.I vår motion med anledning av regeringens budgetproposition anger viexakt hur mycket av de för området föreslagna 37 miljonerna som vi anserskall disponeras och fördelas efter prövning av Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.6.23 Forskning inom Närings- och HandelsdepartementetsområdeRegeringen framhåller visserligen i propositionen betydelsen av en ökadoch stärkt samverkan mellan den akademiska "världen", näringslivet ochsamhället i stort. Tyvärr motsvaras inte dessa ambitioner av den praktiskapolitiken. Regeringens konkreta förslag visar tvärtom på en bristandeinsikt om forskningens betydelse för framtid.Sanningen är att , i internationell jämförelse, satsar relativt settmindre på utbildning i starka forskningsmiljöer och på industriellt inriktadforskning än jämförbara industriländer. Detta gäller även om man inkluderarSveriges engagemang i den av EU finansierade forskningen och denforskning som finansierats av de fristående forskningsstiftelserna.Risken är stor att regeringens politik gör att näringslivet väljer att förläggaforskning och utveckling till länder med ett gynnsammare "klimat". Dettavore förödande, inte minst för de små och medelstora företagen, som inte påsamma sätt är globala.Vi anser att statens uppgifter när det gäller forskning och utveckling avlångsiktig betydelse för näringslivet är att- bidra till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och densvenska ekonomins attraktionskraft,- bidra till att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen genom en konkurrenskraftigoch industriinriktad FoU-miljö i landet,- bidra till att det skapas så likvärdiga förutsättningar som möjligt förnäringslivets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våraviktigaste konkurrentländer.NUTEK utför ett omfattande och värdefullt arbete som initiativtagare tillsamverkan inom teknisk forskning och utveckling och spelar härigenomen viktig roll som det offentligas aktör i dessa frågor. Regeringen harminskat anslaget till med vilket vimotsätter oss. Liksom på många andra ställen försöker regeringen döljasina av ideologiska skäl genomförda besparingar och prioriteringargenom att hänvisa till privaträttsliga medel som tillgodoräknas ibudgeten. Även om regeringen lyckas ta kontrollen över dessa medel,vad händer med den forskning som finansieras av stiftelserna? Enbesparing är en besparing oavsett vem som utsätts för den. Regeringenväljer med berått mod att avbryta långsiktiga satsningar och bryta sönderfungerande forskningsmiljöer.Vi anser att det viktigaste för ett gott samarbete mellan forskning ochnäringsliv är förutsägbarhet, stabilitet och långsiktighet. Detta gäller inteminst de små företagen. Vidare bör statens satsningar koncentreras tillsådana områden där har förutsättningar för en utveckling av högstainternationell klass.6.24 Forskning inom områdeRegeringen föreslår ett antal kommittéer, projekt och initiativ förforskning om bl.a. den offentliga sektorn, folkrörelser och kooperationersamt konsumentfrågor. Vi anser dock att forskning bör ske i högskolansregi och inte styras av regeringsdirektiv. Om behov av forskning inomdessa områden föreligger kommer denna naturligt att initieras från delokala forskningsenheterna utan styrning uppifrån.6.25 Forskning inom områdeRegeringen framlägger ett antal förslag inom miljöforskningsområdet.Några förändringar i sina tidigare prioriteringar gör regeringen dock inte.Fysisk påverkan, biologisk mångfald, kretslopp och varuflöden kvarstårsom centrala forskningsfrågor. I flera fall rör det sig om relativt tillämpadforskning.Enligt vår mening bör statens forskning inom miljöområdet koncentreraspå den grundläggande forskningen. Inom den tillämpade forskningen harnäringslivet ett egenintresse och förutsättningar för att driva fram enönskvärd metod- och produktutveckling. 7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de fristående forskningsstiftelsernas betydelseför svensk forskning,2. att avslår regeringens förslag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att avslår regeringens förslag om ändring av lagen omförsöksverksamhet med primärvård i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att avslår regeringens förslag om mål för forskningeni enlighet med vad som anförts i motionen,5.