mot · GK02Fi607 · 1996-10-07 00:00:00 — kommun med knappt 38 000 invånare har sittläge i storstadsregionen västra mellan ochMalmö. Det betyder att har allastorstadsproblemen trots sitt befolkningstal.Beroende på den omfattande strukturförändringen ,bl a nedläggningen av Öresundsvarvet m m, har haft påtagligaproblem med outhyrda lägenheter. Till skillnad från andra kommuner hardetta problem inte bara berört de s k miljonbyggena i ytterområdena utanäven de äldre oftast attraktiva och centralt belägna lägenheterna som ärprivatägda. /94 uppgick antalet lediga lägenheter till 700.I dag är c:a 300 lägenheter lediga.FlyktingsituationenFrån 1985 och fram till har kommunfullföljt och fullföljer sitt ansvar att deltaga i den avriksdagen beslutade "Hela Sverigestrategin" för attsolidariskt ta ansvar för landets flyktingpolitik. Sedan tio årtillbaka finns dessutom, centralt belägen, en av förläggningar med 460 platser. Av deflyktinghushåll som mottagits under nämnda period har detinledningsvis rört sig om arabisktalande flyktingar med storafamiljer, ofta lågutbildade, men också många analfabeter.Detta har inneburit att ett stort antal av dessa hushållfortfarande är socialbidragsberoende.De avtal kommun skrivit med har alltiduppfyllts utöver högsta nivå. Härtill kommer sekundärinflyttningen utanstatlig ersättning som inte räknats in men som utgör höga socialbidrags-kostnader för kommunen.Inför 1994 ställdes landets kommuner inför ett större ansvarstagande äntidigare för att klara av flyktingkontingenten från Bosnien-Hercegovina.Utifrån ansvaret med "Hela Sverigestrategin" blev formellaansvarsdel 200 flyktingar i avtalet med . Antaletanlända flyktingar räknades emellertid till ca 1 400 personer.Den totala befolkningsökningen för kommun blev för år 1994drygt 1 300 netto. På grund av frysningen av skatteutjämningsbidragetuteblev en inkomst på ca medan kommunens avgift till statenökade med motsvarande del av befolkningsökningen. Nettoökningen som ären direkt följd av flyktingmottagandet ger dessutom inte kommunen någraskatteintäkter . har cirka 470 flyktingar kommittill kommunen varav 180 är sekundärflyktingar. Flertalet saknar sfi-kompetens och får därför påbörja en helt ny utbildning. Barnens introduktioni skolan är också resurskrävande.Av de invandrare som kommit till kommunen är 450personer arbetslösa enligt statistik för . Under innevarande årkommer antalet att ökas med ca 700-800 personer om flyktingarna från 1994inte kommer ut i arbetslivet. Totalt antal arbetslösa i är ca3 000. Problemet med den arabisktalande flyktingkontingenten är att en storandel är socialbidragsberoende, och på grund av bristande språkkunskaperbedöms de av arbetsförmedlingen ej stå till arbetsmarknadens förfogandeoch därför ingår de ej i statistiken.Därutöver är antalet familjer/hushåll som kommit till , som såkallade sekundärflyktingar, och utan någon statlig ersättning, högt. Underhösten flyttade exempelvis ett trettiotal vietnameser från norra ,där de bott , till . Samtliga saknade behörighet isvenska för invandrare och var helt socialbidragsberoende. För att återskapaen möjlighet till integrationsmöjlighet för denna grupp startadesocialförvaltningen ett projekt med anpassad språk- och talträning ikombination med arbetspraktik till en kostnad av . För dettaerhöll kommunen endast från . Under 1996uppgår inflyttningen av flyktingar med schablonbidrag till ca 50 personermedan sekundärflyktingar utan bidrag men i behov av introduktionsprogramuppgår till det dubbla.Av befolkning utgjorde de utomnordiska medborgarna medan siffran steg till . Av de utomnordiskamedborgarna fick socialbidrag ellersammanlagt . Socialbidrag till nordiska medborgare uppgick 1994till . har socialbidragsberoendet för de utomnordiskamedborgarna ökat. De flyktingar som ingår i schablonbidraget, dvs anländafr o m 1993 fick sammanlagt i socialbidrag.Det fortfarande svåra arbetsmarknadsläget, som dessutom drabbarinvandrargruppen hårt, kommer att innebära att socialbidragskostnaderna förhela gruppen utomnordiska invandrare beräknas uppgå till ca60 000 kr.Enligt skatteutjämningsreglerna kompenseras kommunen med ca 29 000kr för individ- och familjeomsorg. täcks ca utbetaltsocialbidrag till utomnordiska medborgare av det statliga schablonbidraget.Däremot kommer 1997 att medföra att det kommunalt finansieradesocialbidraget stiger till för de utomnordiska medborgarna för attår 1998 under oförändrade omständigheter uppgå till 60 000 kr.Barnomsorg och grundskolaI den statliga schablonersättningen beräknasflyktingmottagande ej vara kostnadskrävande vad avserbarnens introduktion i . För Landskronakommun kan konstateras att ett så kraftigtflyktingmottagande som kommunen genomfört harnyanskaffning av lokaler, material och nyanställning avpersonal möjliggjort en kvantitativ mottagning till en kostnadsom statsmakterna ej beaktat. Därtill kommer attintroduktionstiden förlängs på grund av att det saknas platseri den ordinarie verksamheten, varför flyktingbarnen får gålängre tid i så kallade internationella daghem/klasser. Dettasker på bekostnad av kvalitet och innebär ökade kostnaderför kommunen. För barnomsorgen finns ingenkostnadsutjämning för utomnordiska medborgare, vilketförefaller orimligt.I tider av arbetslöshet kommer de yngre barnen att vistas hemma hosarbetslösa föräldrar i segregerade bostadsområden, varför de har storaspråksvårigheter när de kommer till skolan.GymnasieskolanI skatteutjämningsförslaget finns ingen kostnadsutjämningför gymnasieskolans utomnordiska elever. Landskronakommun har tagit emot drygt 150 ungdomar somtillhör gruppen gymnasieelever. En fullföljd gymnasieskolaär ett obligatorium för att erhålla reella möjligheter tillarbete eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Av de 150 ungdomar i gymnasieåldern som kommit till är detgrundläggande behovet av svenska språket så stort att 2-3 terminer beräknastill enbart sådana studier. Här drabbas eleverna av samma problematik sominom barnomsorg och grundskola, att integration i ordinarie klasseromöjliggörs på grund av platsbrist. Därför har kommunen tvingats bygga uppen ny enhet med endast flyktingelever, vilket försvårar introduktionen.Kommunal vuxenutbildningDe utomnordiska medborgarnas behov av grundläggandevuxenutbildning, dvs kompletterande eller helgrundskoleutbildning, är stor. Skatteutjämningenkompenserar inte dylika kostnader. Det högaflyktingmottagandet har också medförtförseningar och kvalitativ sänkning i utbildningsnivån.SammanfattningDetta betyder att det till med ca 38 000 invånarehar kommit 2 100 flyktingar . Sammantaget harLandskrona ca 4 000 personer med invandrarbakgrund.Det borde vara en självklarhet att andra kommuner, framför allt de som påalla sätt försvårar eller t o m vägrar att ta emot flyktingar, hjälper till attklarade påfrestningar som bl a drabbats av.Vi anser att kommun åsamkats stora kostnader till följd avovan redovisade förhållanden i en så stor omfattning att det är berättigat medsärskilda insatser från statens sida för att kompensera kommunen.Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att detta förhållande börbeaktas i samband med den utredning som pågår om den kommunalaskatteutjämningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyktingmottagande och ersättning från den kommunalaskatteutjämningen.