mot · GK02Ju717 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningSärskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorisminfördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra detmöjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in ieller stanna kvar i Sverige.Bestämmelserna har ändrats . Sedan den 1 juli 1991återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, den s.k.terroristlagen.Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn tillrikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om hans tidigareverksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begåeller medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvångför politiska syften.Terroristlagen har varit utsatt för kritik. Lagen haråtminstone två särdrag som gör den obehaglig och vilka inte skulle godtas ivanliga rättsliga sammanhang. För det första är den diskriminerande i det denvänder sig enbart mot utländska medborgare. För det andra sätter den vanligarättsprinciper ut spel då den tillåter att drastiska åtgärder riktas motmänniskor, vilka inte har övertygats om något brott eller annan förkastlighandling eller beträffande vilka vanlig straffrättsskipning satts ur spel.En utlänning kan gripas av säpo och hållas fängslad . Hanbehöver inte anhållas, han har inte rätt att få sin sak prövad vid enhäktningsförhandling. förekommer att förhandling hålls enligt 3 och 6§§ terroristlagen vid . Vid förhandlingen uppträder säpoi två funktioner, som åklagare och som domare. "Åklagaren" säger att detfinns bevis mot den misstänkte och hans advokat får då rätt att yttra sig.Dock får den misstänkte och hans advokat inte ta del av säpos bevisning ochföljaktligen är det omöjligt att försvara sig.Ett uppmärksammat fall är den terroristdömdeAbdelkerim Deneche som anklagades för att vara medlem i terrorist-organisationen och att ha deltagit i ett sprängattentat mot enpendeltågstation utanför den 25 juli 1995.Deneche utsattes först för en ordinär prövning enligt gällandebestämmelser i och . Åklagaren lade ned måleteftersom brott ej kunde styrkas. Ärendet prövades slutgiltigt av Högstadomstolen. Trots denna prövning kunde säpo gripa Deneche somhan friades och sätta honom i förvar. Helt plötsligt sattes våra vanligarättsprinciper ur spel.Regeringen fattade beslut att utvisa Deneche. Beslutet hardock inte kunnat verkställas eftersom Deneche kommer från ochhan där riskerar dödsstraff. Deneche finns således fortfarande kvar i Sverige.Han har , såvitt kan förstås, inga rättigheter i det svenska samhället.Det måste även ifrågasättas huruvida den svenska terroristlagenöverensstämmer med de enskilda bestämmelserna i omskydd för de mänskliga rättigheterna m.m. eller i sammaämne. Bland annat är lagen oförenlig med nämnda konventioner så till vida,att den utlänning som berörs av ett regeringsbeslut inte tillförsäkras någoteffektivt rättsmedel, om han påstår att hans fri- och rättigheter har blivitkränkta.Mot bakgrund av det som anförts yrkar jag att lagen om särskildutlänningskontroll upphävs. Gällande bestämmelser om terroristbekämpningm.m. måste kunna sättas in i ordinär lagstiftning där vanliga rättsprincipergäller. En misstänkt terrorist måste ha samma möjligheter till rättsligprövning m.m. som andra misstänkta. Om denna hemställan skulle avslåsyrkar jag att regeringen kommer med förslag till ändring i gällandeterroristlag där dels den rättsliga prövningen görs om så att sammarättsprinciper gäller som i en ordinär rättegång, dels att ett beslut omutvisning skall kunna överklagas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll upphävs och att nuvarande bestämmelser omarbetas ochförs in i annan lagstiftning,2. att , om yrkande 1 avslås, hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll att denterroristmisstänkte erbjuds samma möjligheter till rättslig prövning som i denordinära domstolsprocessen, i enlighet med vad som anförts i motionen.