mot · GK02Ju402 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningEtt stort förtroende för polis, åklagare och domstolar frånallmänhetens sida är en av hörnstenarna i ett fungeranderättssystem. Närhet mellan medborgarna och derättsvårdande myndigheterna är viktigt för att dettaförtroende ska kunna skapas. Det är även av största vikt förrättsväsendet i landet att polis, åklagare och domstolar gesmöjlighet att ha ett nära samarbete. Polisens arbete med attutveckla närpolisverksamheten är ett bra exempel på endecentraliserad arbetsform som skapar bättre närhet mellande enskilda medborgarna och polisen.Centerpartiet ser därför med oro på den utveckling som skermed rättsväsendets organisation. Polisen drar in verksamhet på många platseri landet. Reformeringen av åklagarväsendet har visserligen lett till enflexiblare organisation, men har det inneburit attåklagarverksamheten har försvunnit från ett stort antal platser i landet. Denför samarbetet mellan polis och åklagare så viktiga närheten, ofta har manvarit lokaliserade i samma byggnader, har i och med detta brutits.Samverkansformerna mellan polis och åklagare måste följaktligen utvecklas.För närvarande pågår en domstolsutredning som ska vara färdig med sittarbete . I direktiven till utredningen sägs det attutgångspunkten för omorganisationen av domstolsväsendet kan vara att detbör finnas en tingsrätt i varje residensstad eller större stad. Vidare skautredningen enligt direktiven utgå från att domstolarnas sidofunktioner på siktska avskaffas.Riksdagen har inte gett klarsignal vare sig till reduktionen av antalettingsrätter eller till att ta bort sidofunktionerna. Föredragande statsrådhävdardetta i direktiven och har därför anmälts till KU.Resultatet av en sådan minskning av antalet domstolar kan bli att i principhälften av dagens tingsrätter läggs ned. Detta innebär i sådana fall attcentraliseringen av rättsväsendet kommer att fortsätta, vilket är mycketolyckligt ur rättssäkerhetsperspektiv. Sidofunktionerna gör vidare ävenmindre tingsrätter kostnadseffektiva. har det inte kunnat påvisas attdet är samhällsekonomiskt försvarbart att lägga ned ett stort antal tingsrätter.Därför slår vakt om bevarandet av de små tingsrätterna.Principer för rättsväsendetsutformningDen grundläggande principen för rättsväsendets organisationmåste vara att verksamheten ska klara av att lösa dekomplexa problem den står inför. Domstolsväsendet måste tex vara organiserat så att det kan uppfylla högt ställda kravpå kvalitet i rättskipningen och kompetens hosdomstolspersonalen. När det gäller kompetensen måstesamtliga underrätter vara så kvalificerade att de klarar av demål de ställs inför. Vid mycket ovanliga och komplicerademål är det rimligt att specialutbildade domare kan inkallas.Tyngdpunkten i rättskipningen bör ligga i första instans. Överprövning, inteomprövning, bör som huvudprincip vara den andra instansens uppgift. I ochmed medlemskap i tillförs domstolarna ny rättslig materia somsamtliga domstolar måste vara kompetenta nog att arbeta med. Eftersom EG-rätten tar över svensk lag blir det en skyldighet för samtliga domare i landet,liksom för berörda medborgare, att känna till denna rätt.Att flytta över sidofunktioner från domstolarna till andramyndigheter vore olyckligt. Dessa hanteras ofta av notarierna och ingår somen del av deras utbildning, varvid de får en nyttig kontakt medcivilrättsväsendets funktion, t ex i familjerätt och inskrivningsväsende.Eftersom notarierna är morgondagens domare, åklagare och advokater kandet innebära en försämrad rättssäkerhet om deras utbildning reduceras. Det ärviktigt att verksamhet som t ex inskrivningsverksamheten ävenfortsättningsvis hanteras lokalt då lokalkännedom har betydelse för dennaärendehantering.Den lokala och folkliga förankringen är viktig för ett fungerandedomstolsväsende. Även verksamhetens regionalpolitiska betydelse börbeaktas. Många kvinnor arbetar med administration och den direkta kontaktenmed allmänheten. De har en uppskattad serviceuppgift. Vikten av lokalförankring och verksamhetens regionalpolitiska betydelse har ett flertalgånger poängterats av (1994/95:JuU15). Det vore förödande förlandsbygden om de högre akademiska tjänster en domstol innebär försvinner.Den juridiska kompetensen riskerar att försvinna på mindre orter när derättsvårdande myndigheterna läggs ned. Inte minst näringslivet har nytta avatt ha nära till juridisk sakkunskap. För kultur- och samhällslivet är detviktigtatt alla sorters människor kan försörja sig på landsbygden.Domstolsutredningen bör få ändrade direktiv. Vad som sagts om principer förrättsväsendets utformning bör ges regeringen tillkänna.Samhällsekonomiskaanalyser måste föregå allabeslut omorganisationsförändringarVid större organisationsförändringar av rättsväsendet kaninte enbart ekonomiska konsekvenser för den enskildaverksamhetsgrenen beaktas. Övriga statsfinansiella ochsamhällsekonomiska effekter måste medtas i underlaget förbeslut om eventuella omorganisationer. revisorerhar granskat bl.a. vilka samhällsekonomiska konsekvensernedläggningen av häktet i har fått (Riksdagensrevisorers rapport /96:6). I rapporten konstaterarrevisorerna att det underlag som låg till grund förregeringens beslut att lägga ned häktet var ofullständigt ochmissvisande. De kompletterande beräkningar somrevisorerna gjort visar att beslutet har lett till betydandetillkommande kostnader som inte redovisades i detbeslutsunderlag som regeringen tog ställning till.Revisorerna utesluter inte att nedläggningen var såvälstatsfinansiellt som samhällsekonomiskt olönsam.Kriminalvården gjorde en besparing somkostnaderna för annan samhällsverksamhet ökade.Ett annat exempel är sammanslagningen av tingsrätter i , Östersundoch 1982. Man fann efter dessa sammanslagningar att arbetsmängdenvar oförändrad och i stort sett krävde samma personal som tidigare.Tingsrätterna styr som bekant inte över mängden ärenden som kommer in.Samtidigt tvingades man, till höga kostnader, ordna nya lokaler för desammanslagna tingsrätterna. Viss besparing gjordes vad gälleradministration. Men det bör tilläggas att domstolsväsendet har småadministrationskostnader i förhållande till annan verksamhet inomstatsförvaltningen.Vasakronan har rustat upp landets tingsrätter och försett dem medmoderna datorer som är kopplade till iGävle. Det är tveksamt om det för staten innebär någon besparing att somföreslagits flytta inskrivningsverksamheten till en nyinrättad regionalmyndighet.I samband med den förestående omorganisationen av domstolsväsendetmåste följaktligen noggranna samhällsekonomiska konsekvensanalyser görasinnan beslut fattas. Detta gäller även för all annan omorganisation inomstatsförvaltningen. Modeller och principer för ekonomiskakonsekvensanalyser finns framtagna av och Statskontoretoch bör användas av regeringen för att öka kvaliteten på de underlag somligger till grund för kommande beslut att förändra myndighetsorganisationer.Om ett beslut, som i fallet med domstolsväsendet, kan tänkas påverka såvälandra delar av rättsväsendet som andra samhällssektorer måste, enligt vårmening, statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser beaktas innanbeslut fattas. Vad som sagts om samhällsekonomiska konsekvensanalyser börges regeringen tillkänna.Som framgår av det ovanstående anser det varaotillfredsställande att statliga ämbetsverk och organisationer sektorsvisbestämmer sin regionala organisation utan möjligheter till övergripandepolitisk prövning. har i den regionalpolitiska motionen Regionalutveckling - Hela ska leva föreslagit ett moratorium för bildandet avsektorsvisa storregioner i den statliga sektorn i avvaktan på pågåendeutredningsarbete och möjligheterna till utveckling av en mer effektivlänsbaserad förvaltning. Detta moratorium bör även gälla för de av regeringenaviserade förändringarna av kronofogdemyndigheternas regionindelning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de mindre tingsrätternas bevarande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer för rättsväsendets utformning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samhällsekonomiska konsekvensanalyser före beslut omorganisationsförändringar i statsförvaltningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium vad gäller omorganisation avkronofogdemyndigheternas regionindelning.