mot · GK02Jo753 · 1996-10-07 00:00:00 — Handlingsplan mot spridning av främmande arter BakgrundDet finns flera hot mot den naturliga balansen i naturen ochde naturliga ekosystemen. En allmän uppfattning är att det ärde krympande livsmiljöerna som utgör det allvarligaste hotet.Människans expansion raderar ut livsutrymmet för andraarter. Det är vårt arealkrävande jordbruk, intensivaskogsbruk, höga energikonsumtion och bebyggelse somomöjliggör existensen av många arter. I stort sett härskarjungfruliga, orörda naturmiljöer endast i trakter därmänniskan har svårt att leva, t.ex. och öknar.Utöver detta hot mot den biologiska mångfalden finns det en rad andraglobala och regionala problem som hotar de naturliga miljöerna och därmedden naturliga sammansättningen av arter. Ett allvarligt och växande problemär den spridning, introduktion eller invasion av både vilda arter ochkulturarter som människan åstadkommer, en spridning som sker bådeomedvetet och medvetet.Denna mänskliga spridning av arter har pågått men i takt medden moderna människans allt ökade rörlighet av både sig själv och sina varorhar omfattningen nått förödande nivåer. Främmande arter som har spritts tillnya områden, kontinenter eller länder orsakar ekonomiska förluster och slårut inhemska, naturligt förekommande arter och ekosystem.Sverige och har genom sitt geografiska läge ochklimat varit relativt förskonade från biologiska invasioner men det finns enuppenbar risk att även vi kan drabbas hårt. Får vi t.ex. in en insekt, svampeller mikroorganism som är svårbekämpad, förökar sig snabbt och lever påt.ex. gran, tall eller björk kan detta leda till svåra skador, av bådeekologiskoch ekonomisk art.Trots omfattningen av denna mänskliga spridning av arter och dessallvarliga konsekvenser uppmärksammas problemen föga. I har detförekommit en viss diskussion om en eventuell framtida spridning avgenmodifierade arter. Det kan kanske bli ett problem vid enstaka framtidahändelser, men den mänskliga spridningen av existerande arter till nyamiljöer är nu ett stort och växande problem och har så länge varit. Dennamotion är ett försök att aktualisera frågan.Internationella och svenskaexempelDet finns ett otal exempel på biologiska invasioner, bådehistoriska och nutida. Välkänd är t.ex. människans spridningav bruna och svarta råttan från via sjöfart.Numera finns råttor i alla landområden utom de allra mestogästvänliga. Råttor sprider som bekant sjukdomar, utrotarfågelarter och är en svår skadegörare på grödor ochlivsmedelslager.Mindre känd historisk invasionsart är gråsparv som från ochCentralasien spritt sig med hjälp av människan till större delen av världen. Påmånga platser är den en svår skadegörare på grödor och har konkurrerat utinhemska fågelarter. Biologiska invasioner sker både av växter, djur, svamparoch mikroorganismer. Smittkoppor och boskapspest är förödande historiskaexempel på det . Moderna exempel är aids och förkylningsvirus.Andra moderna exempel som orsakat skador för miljardbelopp och kaos iekosystemen är zebramusslan från som hamnat i de storasjöarna i och i delar av . Den fäster sig på alla hårda ytoroch sprids bl.a. via fartygsskrov. Musslan förökar sig fort, tränger ut andraarter effektivt och orsakar därmed hela ekosystems kollaps, förstör fartyg ochrörsystem m.m. Den europeiska lövskogsnunnan (liten fjäril) som äterlövträdsblad beräknas i ha kostat skogsbruket miljardbelopp. IKalifornien orsakar medelhavsflugan förluster i fruktodlingarna för 900miljoner dollar . Vildhavren som har spritt sig med utsäde till 55 länderberäknas minska spannmålsskörden med . Ett sistainternationellt exempel: Nilabborren - en glupsk rovfisk - inplanterades iViktoriasjön . har den utrotat hälften av de 400 ursprungligafiskarterna och slagit ut det traditionella fisket. Det finns risk för att helasjöns ekosystem kollapsar.I vårt eget land och närområde har vi ett otal exempel på biologiskainvasioner. Än så länge är skadorna begränsade, men vi bedömer risken somöverhängande att även vi kan drabbas hårt . Välkända exempel ärjättebjörnlokan som ger brännskador och tränger undan andra växter,ryssgubben i östra som snabbt sprider sig, Kanadagåsen vilkentränger undan andra fågelarter och ger upphov till bl.a. sanitära problem,mink som orsakar skador bland fåglar i skärgårdarna, inplanterad lax som ikombination med ett virus slår ut vildlaxen, inplanterad sik som konkurrerarut , planteringar av contortatall som visar sig efter några decennierorsaka skogsbruket stora förluster osv. Vi är naturligtvis också drabbade avett flertal kosmopolitiska växter, djur och mikroorganismer, t.ex. råttor,åkerogräs m.m.Till och har minst ett sextiotal nya arter kommit medhjälp av människan. Skadliga parasiter och giftiga plankton finns bland dem.Förutom sjöfarten är vattenbruk en källa till spridningen av främmandevattenlevande arter. Skarvfågeln breder nu ut sig efter östkusten och vållarproblem.Japansk sargassotång är ett annat exempel som snabbt ger oss problem.Den har spritt sig från via ostronodlare i tillvästkusten och är nu dominerande på många platser. Den försvårar fiske ochslår ut annan undervattensvegetation. Dess samlade inverkan på västkustensmarina havsbiotoper är ännu svår att förutse.Invasionernas modernaspridningsvägarDen globala handeln och dess effektiva transportlogistik harrevolutionerat både varutransporterna och spridningen avfrämmande organismer. Den moderna hanteringen av fartygoch deras laster utgör en global "motorväg" för arter.Containertrafik där en container kan stå veckor i en hamn föratt sedan transporteras obruten till avlägsna platser gör attvissa arter med lätthet sprider sig. Eftersom containrar mångagånger förs plomberade från dörr till dörr via både fartyg ochbil sker inte längre invasionerna i hamnarna utan kan startapå de mest oväntade platser.Även hanteringen av ballastvattnet i fartygen gör sjöfarten till en brainvasionsmetod. Det seglar 28 000 handelsfartyg på våra oceaner. Enbart ettbulkfartyg kan ta ballastvatten. Med detta vatten kanmarina arter spridas. Ofta sugs bottensediment med, vilket gör att ävenbottenlevande arter kan spridas. Ballastvattnet har utvecklats till ettvattennätverk som transporterar arter över hela jorden. I en amerikanskhavsvik konstaterade forskare att kom 357 arter frånenbart med ballastvatten.Även flygtrafiken är ett internationellt "organismtransportväsen" inteminst av virus. Infekterade flygresenärer genomför oavbrutet en daglig globaltransport av sjukdomsalstrande virus. Även insekter och andra mindre artersprids alltmer i takt med att passagerarantalet och godset på flyg ökar.Även smuggling, flyttningar av trädgårdsväxter, regionala transporter avvaror, jord, fyllningsmassor och avfall påskyndar spridningen av arter i entakt som ibland är miljontals gånger högre än den naturliga. Kräftpest är ettvälkänt exempel.Komplicerade ochsammansatta effekterI är av av främmande ursprung, på NyaZeeland är siffran . Det är omöjligt att förutse effekternaav en invasion. Ett exempel: en europeisk senapsartinvaderade . Först på 1980-taletbörjade den att expandera och är ett hot mot iöstra . Den tidigare nämnda zebramusslan - isin hemmiljö i en harmlös, vänlig varelse ibalans med naturen - tvingar kraftindustrin i attbygga om sina rörsystem för miljardbelopp eftersom denförstör klaffar, ventiler och alla hårda metallytor undervatten. Ett slags mänsklig biologisk nedskräpning.Ekosystem fungerar som kedjor i nätverk - egentligen flerdimensionellanätverk. Förändras en länk kan hela nätverket förändras med oanadekonsekvenser. Om t.ex. ett rovdjur införs som äter hjortdjur effektivare äninhemska rovdjur kan hjortstammen krascha. Då kan växtarter somhjortdjuren höll nere på en stabil nivå expandera och tränga undan andrakonkurrenskänsliga växtarter. Växtarter som t.ex. var livsmiljö för vissainsektsarter, insektsarter som i sin tur var nödvändiga för pollination av andraörter o.s.v.Vänsterpartiets förslag tillåtgärderDen grundläggande principen måste vara att hindra ochmotverka alla former av okontrollerad mänsklig spridning avandra arter. Naturligtvis kan människan tjäna på att spridaarter, men skall en medveten spridning ske måstelångtgående, grundläggande studier ske av konsekvenserna.Det är inte vår roll att föreslå konkreta åtgärder. bör geregeringen och i uppdrag att komma med ett samlatnationellt program för att minimera de biologiska invasionerna. berör problemet i sin aktionsplan för biologisk mångfald men endastmed avseende på miljöer. Vi nämner här kort ett antalmöjliga åtgärder.- bekämpa och utrota främmande arter - vi har t.ex. påbjudit utrotning avjättebjörnlokan (utan att lyckas),- blockera spridningsvägar,- förhindra smuggling och avsiktlig införsel av främmande arter,- bekämpa olyckor som sprider arter.I ett handlingsprogram bör en effektiv beredskap ingå för attsnabbt motverka en främmande art, eftersom det är betydligtenklare och billigare att tidigt stoppa en arts etablering ochspridning. Vårt nationella handlingsprogram bör ocksåutarbetas i nära samarbete med framför allt ochFinland.Internationellt bör naturligtvis aktualisera dessa frågor. Ettinternationellt, effektivt samarbete i dessa frågor är avgörande om åtgärderskall lyckas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att får i uppdrag attta fram ett handlingsprogram för att motverka den mänskliga spridningen avfrämmande arter,2. att hos regeringen begär att får i uppdrag attkomma med förslag till hur bör agera i dessa frågor i internationellafora.