mot · GK02Jo722 · 1996-10-07 00:00:00 — Genom eget ansvarstagande,informationsinsatser och stimulanser från EU:s miljöprogram för jordbruketkan det öppna landskapet då räddas.Den nuvarande regeringen har fram till nu försuttit en mycket godmöjlighet att värna den biologiska mångfalden i kulturlandskapet. Viföreslog 1994 att delfinansiering av miljöstödet inom ramen förEU:s jordbrukspolitik skulle vara betydligt högre än . Genom densocialdemokratiska regeringens långa vägran att öka utnyttjandegraden harnaturvården gått miste om hundratals miljoner för bevarande av betesmarkeroch slåttermarker, våtmarksinvesteringar, ersättning för sprutningsfriakantzoner och miljöåtgärder i skogsmark.De är därför glädjande att regeringen nu ansluter sig till den moderatauppfattningen och ökar den svenska medfinansieringen av miljöprogrammet.Miljöarbetet inom EUSverige är i hög grad beroende av den miljöpolitik somförs av EU och av EU:s medlemsländer. Nästan hälften av degränsöverskridande luftföroreningar som når och del av vattenföroreningarna kommer från de övriga EU-länderna. Eftersom vi är mycket beroende av vår export tillandra EU-länder som vårt land bara står för enbråkdel av den totala produktionen inom EU är vi i hög gradberoende av gemensamma lösningar för miljöproblemen.Det är när det gäller de gränsöverskridande miljöproblemen som de störstavinsterna finns att skapa miljöregler på EU-nivå i stället för nationell nivå.Detta konstaterande skall ligga till grund för det svenska miljöarbetet inomEU.EU:s miljöpolitik måste också inriktas på att genomföra avregleringar ochmarknadsekonomiska reformer i syfte att stärka miljöpolitiken. EU:smiljöpolitik har inte varit inriktad på detta och i flera medlemsländerfinns regleringar och subventionssystem som cementerar en dålig miljö istället för att styra utvecklingen åt rätt håll.De marknadsekonomiska aspekterna bör tydligare synas i EU:s framtidamiljöprogram och övervakningsmyndigheten , , bör få till uppgift att inventera och rapportera vilka regleringarsom kan skada miljön och kontrollera om medlemsländerna genomsubventioner förvärrar miljöproblemen.I Öst- och finns enorma miljöproblem skapade av desocialistiska regimerna. Dessa och andra miljöproblem påverkar bl.a.Östersjön. Med och inträde i EU har kommit attbli delvis omslutet av unionen. Genom utvecklingen mot associationsavtalmellan EU och flera östeuropeiska länder förstärks också den östligadimensionen i EU. När det gäller inriktningen och genomförandet avSveriges miljöarbete i EU bör Östersjöfrågan ges samma ställning somövriga prioriterade områden, dvs. kampen mot försurning och klimat-förändringar, kretsloppsanpassningen, bevarandet av den biologiska mång-falden och kemikalieskyddet måste fortsätta.En tydlig sådan prioritering är nödvändig om miljöproblem ochpåverkan från de f.d. socialistiska planekonomierna på miljön i Östersjö-området skall få större utrymme i EU:s miljöarbete, t.ex. genom EU:sstödprogram PHARE och TACIS.Det är viktigt att är pådrivande när det gäller EU:s agerande iinternationella miljöpolitiska frågor. Klimatfrågan är ett viktigt område därEU bör gå längre och kräva av och de asiatiska ekonomierna att vidtakraftigare åtgärder.När det gäller regionala gränsöverskridande utsläpp bör ävenfortsättningsvis vara pådrivande. Av särskild vikt är att nå bindandeöverenskommelser om ytterligare sänkningar av svaveldioxid- och kväve-oxidutsläppen. bör också verka för att utveckla EU:s miljökvalitets-normer så att även gränsöverskridande miljöförstöring faller under dessaregler. Att utveckla miljökvalitetsnormerna i denna riktning är önskvärt närdet gäller att lösa den för viktiga försurningsfrågan.EU:s miljökommissionär har sagt att skulle kunna fåersättning från länder som släpper ut stora mängder försurande ämnen. Dettabör utredas närmare. bör också verka för att EU skapar minimireglerför högsta svavelhalt i bränslen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska tillväxten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äganderätten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om detaljreglering,4. att hos regeringen begär ett effektivare sanktionssystem motmiljöbrott i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya regler för intrångsersättning,6. att hos regeringen begär förslag om handel med utsläppsrätteri enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s våtmarksstöd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utsläppskrav för sjöfarten inom EU,9. att hos regeringen begär förslag till åtgärder mot oljeutsläpp ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag om ett skärpt koldioxidmål ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inventering av frivilliga avsättningar av mark förnaturvårdsändamål,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöarbetet inom EU,13. att beslutar att skall vara ett femte prioriteratområde för miljöarbete inom EU i enlighet med vad som anförts imotionen.