ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Kr2 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik I av ständigt ökande internationalisering är det viktigtatt medvetandegöra, säkra och vidareutveckla vårt svenskafolkkulturarv. Instrumental folkmusik, sång och dans får integå förlorade för kommande generationer.Det allmänna intresset för folklig musik, dans och sång är tilltagande.Detta framgår bl.a. av att det tillbaka finns möjlighet tillakademisk utbildning inom samtliga tre delområden, att musikgymnasiernatagit upp dessa ämnen samt att det på flera håll i landet finns årslångafolkhögskolekurser. Det finns dock ett stort behov av och utrymme för ettgeografiskt välplacerat centrum där genrerna kan samverka i en kreativ miljö.Våra grannländer i har ett flertal sådana verksamhets-centra. akademin i , ett av fem institut, ochFolkmusikinstitutet i Kaustinen, ett av tre, kan nämnas somexempel.Nyckelharpan, ett av vårt lands värdefullaste kulturobjekt, är förknippadmed Norduppland. I , nyckelharpspelmannen hembygd,finns fortfarande en levande och högtstående kulturell tradition, både vadgäller att traktera och tillverka instrument. Det är av stort nationelltintresseatt bevara detta till kommande generationer. pågår ett arbetemed att förverkliga idén om ett folkmusikinstitut i kommer att bildas för detta ändamål, en interimsstyrelse ärunder bildande med , professor i musikhistoria och rektor vidGöteborgs universitet som ordförande. I styrelsen i övrigt kommer att ingårepresentanter för bl.a. Svenska ungdomsringen för Bygdekultur, , , Danshög-skolan samt representant för sponsorer.Om vi går långt tillbaka i tiden skall vi finna att musik, dans och sångutgjorde en enhet. Dagens utövande av folklig musik, dans och sång repre-senteras av skilda organisationer och verksamhetsyttringar, både vad gällerprofessionella eller amatörer. Folklig musik, dans och sång är tre vitala delari en kulturell helhet som inte bör särskiljas. Genom samverkan ökasförutsättningarna för en positiv utveckling såväl av folkkulturen i sin helhetsom dess enskilda delar. Därför skall institutet verka för att folklig musik, dans och sång återfården kulturella samhörighet som de hade hos våra äldre generationer.Institutet skall också utgöra ett geografiskt centrum för möte mellanamatörer och professionella och därmed verka som katalysator för kulturellaströmningar. Därutöver skall det också värna om och vårda den äldretraditionen, speciellt med inriktning på nyckelharpan, så att den på ettnaturligt sätt kan komma att ingå i nyskapande verksamhet.Institutets verksamhet skall vara rikstäckande och ha internationellanknytning, vara bas i för utveckling och tillverkning avnyckelharpor, samt driva forskning, museal och dokumenterande verksamhetinom sitt kulturområde.I och finns som nämnt redan flera centra för detta ändamåloch vi menar att ett nationellt centrum för folkmusik behövs även i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett nationellt centrum för folkmusik i .
mot · GK02Kr201 · 1996-10-07 00:00:00 — är ett viktigt sätt att skapa ett internationelltaccepterat skydd för de allra mest väsentliga kulturvärdena.Sverige har successivt fått upp allt flera kulturmiljöer påvärldsarvslistan, dock aldrig något från . Detta kannaturligtvis vara förklarligt eftersom historia tillstörsta delen inte är densamma som , men det börändå leda till viss eftertanke. Falsterbonäset är den lokalsom, näst efter , passeras av flest flyttfåglar ivärlden. Det är som naturmiljö unikt; det är av värde för heladet nordeuropeiska fågellivet och därmed vida merskyddsvärt än exempelvis , som ocksåaktualiseras för skydd via . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för att Falsterbonäset uppförs på .
mot · GK02Kr202 · 1996-10-07 00:00:00 — Etablering av landsarkiv i De regionala högskolorna kommer att få allt större betydelseför forskningen. På bedrivs bland annaten omfattande utbildning och forskning inomhistorieområdet. Historieämnet i har dessutom en klarprofilering på lokal och regional historia, en specialitet somoftast kräver tillgång till lokalt arkivmaterial. Vad somsaknats är ett samlat arkivväsende för menockså . Myndigheters arkivmaterial från Smålandsamlas vid i . Nackdelarna meddetta är bland annat avståndet, geografiskt mellan den lokalaforskningen och arkivet. Vid användande av allmännakommunikationer är mycket svårt att nå frånSmåland och . Högskolans profilering ochkommunikationsproblemen är goda skäl för endecentralisering av arkivfunktionerna. har iyttrande till regeringen (931026) anfört fem villkor företablering av landsarkiv. Dessa är:- Universitet/högskola med utbyggd forskning bör finnas på orten-- Befolkningstäthet-- Residensstad med många myndigheter-- Goda kommunikationer-- uppfyller alla dessa villkor. Skälen till enarkivetablering i har bland annat redogjorts i ett PM,utarbetat av 951210, där det bland annatframhålls följande fördelar för Växjö:- En stor dynamisk högskola, med omfattande utbildninginom historia. I ett framtida universitet beräknas ca 4000studenter vara verksamma inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga sektorerna.- Befolkningstätheten i överstiger vidalandsarkivkommunerna , , ochÖstersund. går befolkningsmässigt att jämföra medKarlstad, en stad som av föreslås få ettlandsarkiv.- är residensstad med många myndigheter och ärdessutom stiftsstad, med ett mycket anrikt stifts- ochlandsbibliotek med en värdefull boksamling.Växjö har mycket goda kommunikationer, med flera riksvägar, brajärnvägsförbindelser och är centralt beläget i Småland.- Det finns en väl utbyggd samverkan mellan olikaarkivbildare i en arkivorganisation (). I förbundet ingår bland annat Folkrörelsearkivoch länets samtliga kommuner. I länet finns dessutom enriksinstitution på arkivområdet - Svenska emigrantinstitutet.Skälen till en etablering av ett landsarkiv i är således mycketstarka. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett landsarkiv i .
mot · GK02Kr203 · 1996-10-07 00:00:00 — Hörselskadades möjligheter att följa aktuell information och nyhetsförmedling Det finns olika former av handikapp. Ett sådant handikapp äratt inte via televisionen kunna följa det som förmedlas viamediet.Svensk television borde i större utsträckning ge personer med hörsel-nedsättning helt andra förutsättningar att följa programutbudet än vad som ärmöjligt idag.Genom textning av programmen möjliggör man för de hörselskadade att tadel av det utbud som andra medborgare har tillgång till. Främst gäller dettanyhetsprogram. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om textade TV-program.
mot · GK02Kr204 · 1996-10-07 00:00:00 — Inom de flesta konstformer finns i vårt land ennationalinstitution som representerar nationella intresseninom sitt område. Många institutioner har mycket gamlaanor, inte sällan med rötter i regenttid. Sågammal är dock inte symfoniorkestern som konstform. ISverige började dagens symfoniorkestrar byggas upp i börjanav . Bland dessa är äldst,grundad år 1905.I en nationalorkesters uppgifter ingår att främja och utveckla sin konstart.En nationalorkester skall bevara och utveckla det specifikt svenska iorkesterklang och -uttryck. Med skapandet av en nationalorkester skulledenna konstform jämställas med teatern och musikteatern.För orkestern skall också gälla att de produktioner som genomförs påkonsert och fonogram skall hålla en kvalitet som är väl jämförbar med defrämsta orkesterinstitutionerna i . De skall på ett fullödigt sätt iSverige och utomlands representera svensk orkesterkultur på bästa möjligasätt. Kvalitetsbegreppet måste alltså vara av central betydelse förinstitutionens verksamhet. Kvalitén kan säkerställas genom att så bra musikersom möjligt anställs och att dessa ges goda anställnings- och arbets-förhållanden.Orkestern måste också ges möjlighet att arbeta med en varierad repertoaroch i samarbete med de främsta dirigenterna och solisterna som finns atttillgå. Orkesterns uppgift är också att utgöra en förbindelselänk mellan detsvenska och internationella musiklivet.Mycket har skrivits om orkesterns framgångar både vad gäller konserter påhemmaplan, på turné i eller utomlands och på skiva. Några exempel: 30 orkesterproduktioner i med god och ökandepublikbeläggning. riktas speciellt in på barn och ungdom två-tre turnéer årliga festivaler i regelbundna framträdanden i Musikverein i tre till fyra skivproduktioner , numera främst med DeutscheGrammophon m.m.Göteborgs symfoniker spelar rollen avnationalorkester, dock utan att ha namnet. Varför är det dåviktigt att formellt utses till nationalorkester?För det första så innebär det, speciellt vid utländska kontakter, en särskildstatus. Denna status kan ses som särskilt betydelsefull för de institutionersom inte kommer ifrån landets huvudstad. Erfarenheter ifrån ochNorge visar att så är fallet.Ställningen som nationalorkester skulle också medverka till att utvecklaverksamheten på ett antal områden. Som exempel kan i detta sammanhangnämnas; ett ökat samarbete med svenska tonsättare i syfte att få fram nya svenskaorkesterverk att tillsammans med i bygga upp enyrkesinriktad diplomutbildning i orkesterspel ett ökat engagemang som officiell representationsorkester. Göteborgssymfonikerna har redan en väl utbyggd och effektivturnéorganisation som utan svårighet kan utökas ytterligare regelbundna konserter i och landet i övrigt att befästa och mera utveckla den redan mycket goda barn- ochungdomsverksamheten att med erfarenheter ifrån tidigare genomförda festivaler initieragränsöverskridande och tvärkulturella projekt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att får uppdraget att vara Sverigesnationalorkester.
mot · GK02Kr205 · 1996-10-07 00:00:00 — i är en av vårt lands värdefullastekulturbyggnader. Detta kräver stor respekt vad gäller vårdenoch underhållet av . Slottsarkitekten uppfattningen att skulle målas gult. Trots detta ärslottets ursprungliga färg inte helt klarlagd.Enligt arkivuppgifter var ursprungligen brunaktigt och vitt("brunocker och holländsk brunrot" till slottsmurarnas anstrykning och vitoljefärg till stenarbetena), således brunaktigt och vitt. Då bygget först vid1700-talets mitt färdigställdes av avfärgades det halmgult enligtparisiskt mode, med stenarbeten målade i grå linoljefärg. Vid en nyupprustning, avslutad ca 1840, upprepades denna färgsättning.Vid nästa stora restaurering , då blivit närmast svart avångbåtsröken vid , var frågan om putsens färg av yttersta vikt ochlandets elit av arkitekter och konstnärer tillfrågades. Man gjorde jämförelsermed den nybarocka färgsättningen i det nya (efter 1870) och enades omen sandbrun färg för att framhäva idémässiga ideal om värdig palatsarkitektur- d.v.s. dagens färgsättning. Generellt bytte man under ut1700-talets färgsättning.Färgsättningen på har mycket stor betydelse såväl för slottetsutseende som för den omgivande stadsbilden. En ljus färg på skulleenligt vår och många andras uppfattning göra att denna byggnad skulleframstå som ännu vackrare. En sådan variation i färgsättningar vad gäller deolika byggnaderna kring och ström skulle även medverkatill en mer positiv effekt för hela denna stadsmiljö. Även kvälls- och nattetidskulle en ljus färg på , och med fasadbelysning, upplevas som mycketeffektfullt. Den ljusare färgen på Arvfurstens palats är ett positivt exempel påhur avgörande en färgsättning kan vara för en kulturbyggnad.Vad gäller kvaliteten på nuvarande slottsfasad finns skäl att understryka attäven om den nuvarande putsen är så god att den håller länge, så är kvalitetenpå färgen inte av samma klass. Där fasaden nu rengjorts har färgen lakat uroch fasaden blivit och ful. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om färgsättningen på .
mot · GK02Kr206 · 1996-10-07 00:00:00 — TV-sändning och videoförsäljning av nationalscenernas uppsättningar I det långa loppet är det fullständigt oacceptabelt att övrigalandet skall hålla stockholmarna med ett kostnadsfrittkulturliv under beteckningen nationalinstitutioner. gårsex gånger så mycket av kulturanslaget till 08-området somtill övriga storstadsområden, per invånare räknat.Ett minimikrav när det gäller att göra stockholmarnas fria kulturutbudtillgängligt för övriga landet är att alla uppsättningar på de s.k. national-scenerna spelas in och TV-sändes sedan uppsättningen är slutspelad påOperan eller . Redan under pågående repertoar borde uppsättningenkunna tillhandahållas på video. Exempel härpå är Sidneyoperan, där manefter ett besök på föreställningen kan köpa med sig en video av uppsättningenhem.Det föreligger inte några som helst svårigheter att med exempelvis sexkameror spela in en teateruppsättning utan några speciella tillrättalägganden.Videomarknaden är full av vällyckade exempel på detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV-sändning och videoförsäljning av nationalscenernasföreställningar.
mot · GK02Kr208 · 1996-10-07 00:00:00 — Hembygdsrörelsen är ett bevis på att idealiteten inte är död iSverige. finns 450 000 betalande medlemmar och dengamla folkrörelsen växer stadigt. Satsningar påungdomsverksamhet har gett resultat, vilket är nödvändigtför att få en generation som tar över kulturarvet och verkarför vård av natur, landskap, miljö m.m. Kulturturismen ärstarkt på frammarsch och de flesta län har ett stort utbud atterbjuda sina egna invånare, hemvändare under semestern ochturister. I det arbetet spelar hembygdsrörelsen en viktig rolloch många arbetstillfällen skapas.Några län har en hembygdskonsulent till kostnad av ca som ären "spindel i nätet" och håller kontakt med alla föreningarna. i planerar utbildningsdagar, åker runt ilänet och ger råd om t.ex. linneförvaring, reparationer m.m. Arbetsupp-gifterna är många och det är oftast landsting och länsmuseer som bidrar tilllönen i vetskap om att de får valuta för pengarna. Att föreningarna i länetskulle klara att avlöna en hembygdskonsulent är otänkbart eftersom det kostaratt hålla byggnader och föremål i bra skick och en regnig sommar kan fåbudgeten att gå med underskott. Även om kultur bidrar till friskvården drarmånga landsting in på kulturen och flera län är helt utan hembygdskonsulent.Det finns ingen anledning att missunna att regeringen satsar pålänskonstnärer och att t.ex. och har ettdirekt statligt stöd. Däremot finns det skäl att påminna omhembygdsrörelsens betydelsefulla insatser för att hela skall leva ochatt statligt stöd behövs för att förverkliga målet en hembygdskonsulent i varjelän. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av hembygdskonsulenter i varje län.
mot · GK02Kr210 · 1996-10-07 00:00:00 — Sesamprojekt för foto och film beviljade sammanlagt 235 miljonerkronor för sysselsättningsinsatser på kulturområdet. Enmycket bra satsning, men behovet visade sig större änförväntat.Sesamsatsningen på att vårda och öppna kulturskatterna inriktades på vårdav föremålssamlingarna. Vårdbehoven är lika omfattande när det gäller fotonoch film.Nordiska museet har utarbetat en nationell bevarandeplan för fotografiersom kallas "Mot glömskans tyranni". Enbart i de svenska museerna finnsminst 35-40 miljoner fotografier. De flesta fotografierna förvaras i lokalerutan klimatkontroll och i felaktigt förvaringsmaterial. Detta medför attsamlingarnas livslängd förkortas drastiskt. I många samlingar användsoriginalmaterialet , vilket medför stort slitage och risk för attmaterialet förstörs.Hembygdsrörelsen förfogar över 5-10 miljoner bilder. Siffran är ungefärligeftersom hembygdsföreningarna inte bara administrerar hembygdsmuseerutan också skolmuseer, arbetshistoriska arkiv, personarkiv osv.Fotosamlingarna inom hembygdsrörelsen är särskilt svårtillgängliga eftersommånga arkiv inte är uppordnade efter gängse normer. För att forskare ochandra intresserade skall kunna ta del av dessa arkiv är det viktigt atthembygdsrörelsens bilder finns tillgängliga i den moderna informations-tekniken.Även när det gäller film finns ett vårdberg. Uppskattningen av det totalaantalet meter film som är i behov av omkopiering eller andra vårdinsatser ärca . Av dessa är ca 40 miljoner i behov av snara åtgärder.Det gäller inte minst film producerad . Om renoveradefilmer (negativ) förvaras på ett korrekt sätt i frysrum kan "livslängden"beräknas till och i kylrum till ca 40 år.Det nu pågående skall vara avslutat senast i slutet av 1998.Utvärderingen kommer att visa att långt fler än ca 400 unga arbetslösaakademiker och hantverkare fått arbete. Ett fotosesam, som en fortsättning påföremålssesam, ger arbetslösa meningsfulla och intressanta arbetsuppgiftersamt hjälper hela att rädda vad som räddas kan av foton och film. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett Sesamprojekt för foto och film.
mot · GK02Kr211 · 1996-10-07 00:00:00 — har kommit för att stanna. I samma takt som ävenTV 2 Stockholmscentrerat sina nyhetssändningar har behovetav en slagkraftig bevakning av vad som faktiskt händerutanför 08-området vuxit. Ett sätt att möjliggöra denbevakning som de statliga s.k. public choice-kanalernaundanhåller den s.k. landsorten är att medgereklamfinansiering av lokal-TV-programmen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om reklamfinansiering avlokal-TV i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Kr214 · 1996-10-07 00:00:00 — Ångan var det första moderna slaget av energi. Den varförutsättningen för det moderna industrialiserade samhället.Ångfartygen gjorde det möjligt för vanligt folk att resa ochlade grunden till ett transportnät i modern mening. På mångahåll finns det ett berättigat intresse för minnen frånsegelfartygsepoken. Det finns all anledning att meruppmärksamma de äldsta maskindrivna fartygen. Ingentingär bättre ägnat att sprida kunskap och intresse än att kunnavisa upp de verkliga föremålen i full skala.Hjulångaren byggdes i 1836-37 och utrustadesmed två balansångmaskiner om vardera 17 hästkrafter tillverkade av Motalaverkstad. Fartyget var avsett för trafiken mellan och påden färdigställda . Dimensionerna är anpassadetill kanalens slussar. Längden är 24,5 m och bredden 3,7 m. Hjulhusen ärindragna i sidorna för att inte vara i vägen i slussarna. Men fartyget var ocksåen god sjöbåt och trots sin begränsade storlek utformad även för fart på öppnahavet. är byggd av trä och utrustad med ångmaskiner ochångpanna av de äldsta typerna. Då denna hjulångare byggdes, hade demaskindrivna fartygen ännu inte funnit sin egen form. Påverkan frånsegelskutorna är påtaglig. hyrdes ångaren av förpostfarten mellan och Stralsund.I tjugo år gjorde god tjänst som kanalfartyg. På resa frånStockholm till gick ångaren hårt på grund vid önJungfrun mitt i . Den gick till botten på och där stården . Fartyget som är nästan helt intakt, är ett industri- ochteknikhistorisktminnesmärke i världsklass.År 1980 hittades fartyget. Efter upptäckten har marinarkeologiskaundersökningar och mätningar utförts. Förberedande utredningar för enbärgning och konservering som museum har genomförts under ledning avlänsstyrelsen i . Sakkunniga bedömningar pekar på en kostnad istorleksordningen . Goda skäl talar för att låta fartyget blimuseum i , där dess maskiner byggdes. Det finns på många håll ettbetydande intresse för det märkliga fartyget och för ett museum lämpadebyggnader finns inom verkstadsområdet. Enskilda, organisationer och företaghar uttryckt sin vilja att bidra men det måste också till ett statligtengagemangför att detta viktiga museum ska bli möjligt att förverkliga.Tack vare det söta vätternvattnet är nästan spökliktvälbevarad. Allt finns kvar - från riggen och den höga skorstenen tillångmaskinerna, från den förgyllda galjonen till panelerna och bemålningen isalongerna.Erik Nordevall saknar motsvarighet. Ingen annanstans finns ett helt bevaratångfartyg av den första generationen. Museer har byggts upp kring mycketgamla ångfartyg på andra håll i världen. Men de fartygen är inte bara yngreutan har också endast mindre delar bevarade från den äldsta tiden.Om än mindre och yngre är fullt ut en motsvarighet tillregalskeppet . Fartyget är unikt och representerar ett tidigt och viktigtskede i fartygens, ångdriftens och ångsjöfartens utformning. Det har ocksåväckt ett berättigat internationellt intresse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjulångaren bärgning och framtida förvaring i ettmuseum.
mot · GK02Kr215 · 1996-10-07 00:00:00 — Kostnadsansvar vid fynd av fornlämningar Utgrävningar av arkeologiska fynd är ofta myckettidskrävande och därmed dyrbara och kan äventyra helabyggprojekt. är exploatören ensam ansvarigför att bära de kostnader som kan uppstå vid påbjudan avarkeologisk undersökning. Stor risk föreligger attexploatören för att undgå stora undersökningskostnaderfrestas att mycket snabbt förstöra påträffat fornfynd genomatt gräva eller spränga bort det. På så vis kan ovärderligahistoriska fynd gå om intet.Det är inte rimligt att avgörandet huruvida ett kulturhistoriskt fynd skallkunna bevaras åt kommande generationer eller ej skall vara avhängigt dessaomständigheter. Det måste vara en riksangelägenhet att se till att intevärdefulla fornfynd förstörs för kommande generationer. För att förhindra attså sker borde ett delat ekonomiskt ansvar mellan exploatör, stat och kommunföreligga för att på så vis förhindra att värdefulla historiska fynd fördärvas.Ett sätt vore att upprätta någon form av fond ur vilken exploatörer kan sökamedel för att möta dryga kostnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsansvar vid fynd av fornlämningar.