mot · GK02K913 · 1996-10-07 00:00:00 — Medlemskapet i EU har inneburit att skallgenomföra en rad EU-direktiv.Från tidigare är det väl bekant att takten i att genomföra EU-direktiv skiljersig väsentligt åt mellan olika länder beroende på politisk och byråkratisktradition.Danmark och inför snabbt och följer nya bestämmelser somEU antagit, medan framförallt de latinska länderna är betydligt långsammare.Skillnaden härvidlag innebär ofta en försämrad konkurrensförmåga för deländer som snabbt anpassar sig till EU-direktiven.EU-reglerna uppfattas ofta också som svåra att förstå och följa och lederdärför inte så sällan till ett betydande pappersarbete, ständigt nyainformationer om vilka regler som gäller. På livsmedelsområdet är ofta bådekommunernas och dåligt insatta i ärendena och har oftainte riktig kontroll på vad som beslutas i Bryssel.Detta leder till två stora problem. Reglerna är kostnadsdrivande och de nyareglerna kommer att tillämpas mycket olika i skilda delar av vårt land.Att av EU antagna direktiv skall genomföras i svensk lagstiftning kan detinte finnas någon invändning mot, men det är av vikt att ikraftträdande-tidpunkten fastställs med hänsyn till att statliga och kommunala myndigheteroch andra organisationer skall ges en väl tilltagen planeringstid så att de ovanpåtalade problemen inte uppkommer. I detta sammanhang bör också beaktasatt den juridiska traditionen är en annan på kontinenten än i de nordiskaländerna.Under 70-talet tillkom i mycket snabb takt en lagstiftning som i hög gradpåverkade företagens arbetsförhållanden och kostnader. Problemen visade sigsnart vara så allvarliga så att en översyn gjordes om vilka regler som skullekunna förenklas eller avskaffas som myndigheter som arbetade medtillämpningsanvisningar och rekommendationer tillhölls att beakta dekostnader anvisningar och rekommendationer skulle kunna åsamka olikaverksamheter och om kostnaderna blev betydande avstå frånanvisningen/rekommendationen eller utforma den på ett annat sätt.Effekterna av olika EU-regler är sannolikt inte fullt kända . För att i tidfå grepp om hur utvecklingen påverkar svensk företagsamhet och svenskstatlig och administration bör regeringen låta utreda effekterna avEU-medlemskapet. Har nya regleringar varit kostnadsdrivande? Hartillämpningen av reglerna blivit mycket ojämn mellan olika delar av landetoch t.o.m. mellan olika kommuner i närheten av varandra? Hur har t.ex. nyaregler inom livsmedelsbranschen påverkat olika företag? Har särskilt demindre företagen mött störst svårigheter?Kunskaper om sådana förhållanden bör dels leda till en bättre administra-tion av regleringarna, dels ge regeringen en konkret uppfattning om vilkatyper av regler som helst bör undvikas och då försöka påverka beslutsfattarnainom EU att undvika de typer av regleringar som har mest negativa effekter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väl tilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdande av nya EU-regler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur nya EU-regler påverkat företagens kostnaderoch myndigheternas administrativa arbete.