mot · GK02U814 · 1996-10-07 00:00:00 — Sammanfattning ochinledningI var länderna på andra sidan istort sett okända för svenskarna. Det fanns ett visst utbytemen kontakterna med, kunskapen om och charterresorna ditexisterade knappt. Det ändrades drastiskt under några få,men desto intensivare år. En händelseutveckling skedde somingen statsvetare hade förutsett. Vem hade t.ex. väntat sig attriksdagsmän från vpk skulle demonstrera utanför Sovjetiskaambassaden tillsammans med bl.a. moderater och krävaatt ryssarna skulle sluta mörda i ?Gorbatjovs perestrojka och Solidaritets arbete i släppte loss krafteroch innestängda som ingen kunde ana. Inom en oerhört kort tidsrymdfick bl.a. ett flertal nya mycket närbelägna grannländer och detSovjetiska riket föll samman. En historiskt sett unik utveckling.De östeuropeiska länderna och deras medborgare ställdes inför gigantiskauppgifter när både teknik och social infrastruktur plötsligt försvann. Gamlavanor, regler, arbeten, politik, moral, yttrandefrihet, frihetsgrader ändradestotalt. har människor inte vant sig vid allt nytt. Som många äldremenar - det är först när de yngre tar över som vi fullt ut kan ta till oss ochdra fördel av de nya möjligheterna.Östersjön är världens tydligaste gräns mellan fattig och rik. Väster omÖstersjön är BNP per invånare - på östra sidan cirka2 . Med andra ord är en svensk kanske tio gånger rikare än sinanärmaste grannar. Detta är ett bråddjup som successivt måste fyllas ut.Frånsett de humanitära skälen finns det ett krasst svenskt egenintresse aven positiv ekonomisk och social utveckling i . Det handlar om attminska våra gemensamma miljöproblem, att öka säkerheten i och attskapa fungerande marknader som ger oss alla bättre levnadsvillkor. Växandemarknader i kommer också att bidra till ökad avsättning avsvenska produkter både inom tjänste- och varusektorn vilket bidrar till ökadsvensk sysselsättning.Vänsterpartiet instämmer i att skall öka sina insatser i närområdet.Vi vill därmed peka på vikten av ökade insatser i och Vitryssland.Utvecklingen i är avgörande för utvecklingen i hela , kanskehela världen. vill därför öka volymen och intensiteten av desvenska insatserna.LandöversikterRysslandVad som sker i påverkar utvecklingen i helaEuropa - och även resten av världen. Ett sönderfallandeRyssland som genererar politisk instabilitet, exporterarflyktingar och radioaktiva ämnen och ökad risk föratomvapenbruk är ett globalt problem.Ett som får ekonomin att växa, åtgärdar miljöproblemen, tyglararbetslösheten, bemästrar den sociala utslagningen och betvingar kriminalite-ten blir en efterlängtad ny marknad och en källa till fördjupad demokrati ochökad säkerhet.Situationen i är komplicerad, landet är till ytan världens störstaoch har en befolkning på 150 miljoner. Ekonomin är svårbedömd. Tidigarestatistik är på många punkter missvisande t.ex. beroende på att statenbestämde priset på många varor. har också ryska myndigheter svårt attbedöma utvecklingen i nya expanderande branscher.Vi kan utifrån statistik och andra bedömningar göra analyser som ska tasmed många nypor salt. Dessa analyser visar att industriproduktionen fallitmed , att investeringarna fallit med 15- och att BNP fallit per mellan och1995. Tecken finns nu på att en vändning skettoch att viss ekonomisk återhämtning sker i . Det allvarligaste är deminskade investeringarna som är ett långsiktigt hot. Fallet i produktionen ärockså ett resultat av medvetna beslut t.ex. minskad krigsmaterielproduktionpå cirka 70 %.Inflationen har sjunkit från 1 år 1995. Med våramått remarkabla siffror men ur ryskt perspektiv en positiv trend. Erfaren-heten från de östländer som nått längst i reformpolitiken är att en av grund-förutsättningarna för en positiv utveckling är att inflationen bemästras. Denryska utlandsskulden är låg och möjligheter finns att undvika lånefällan. produceras av BNP utanför den statliga sektorn - några få årtillbaka var det endast en marginell privat produktion.Alla dessa siffror ska vi bedöma ytterst försiktigt. Det vi kan säga medsäkerhet är att det krävs mer av både länderna i öst och de stödjande ländernai väst innan en positiv utveckling är säkrad.Rysslands ekonomi har i huvudsak styrts av presidentdekret sedan oktober-kuppen . De svåraste hindren för en fortsatt framgångsrik reformpolitikär institutionella svagheter. Dels bromsar regionala myndigheter ochinstitutioner som befolkas av tjänstemän ur den gamla nomenklaturan sominte vill mista sin makt och förmåner och dels är den ryska rättsapparatensvag och omodern. Rättssäkerheten är bristfällig.Den moderna marknadsekonomi som ändå uppkommit hotas av oklarlagstiftning och bristande stabilitet. Ryska statens svaga finansiella ställninggör också rättssamhället svagt. Förtroendet och hoppet för att ryska affärerska ske hederligt och slutföras är ännu långt ifrån fullständigt. Andraproblem är brister i skatteuppbörd, skattesystemet, ökad kriminalitet,fördelningen av resurserna mellan central respektive regional nivå etc.Ett flertal bedömare menar att bristen på fungerande institutioner ochrättssystem är största problem. Politisk stabilitet och fungerandeinstitutionella ramar är de viktigaste förutsättningarna för Ryssland.Är då genomsnittsryssen utblottad och på väg mot den ekonomiskaavgrunden? Officiellt har medelryssen en lön på d.v.s. drygt 660skr. Det är en nivå som kännetecknar . Befolkningens realinkomsttycks däremot ha ökat . Förklaringar till detta är flera,lönen är av totalinkomsten, transfereringar står för ,inkomster av kapital, företagsamhet m.m. står för . Då blir medelryssensinkomst cirka 1 500 skr. En annan förklaring är de snedvridna prisför-hållandena. En annan källa till oro är de snabbt ökade inkomstskillnaderna.Framför allt ger tjänster och kommunala verksamheter en helt skevprisbild. Högsta månadshyra för en allmännyttig bostad på 100 kvadratmeterkan vara per kvadratmeter, d.v.s. en månadshyra på och 50öre. Sett ur ett svenskt perspektiv framstår då den ryska prisbildningensskevhet relativt tydligt. Denna prisbild kompliceras då naturligtvis av enandra- och tredjehandsmarknad och privatiseringar av bostäder. är dock inte rik - går av inkomsten till mat. FNberäknar att kanske en fjärdedel av befolkningen lever under svår fattigdom.Fattigdomens utseende har förändrats. Allt fler barnfamiljer får problem,kanske av de ryska barnen lever i fattiga familjer. De fattiga fanns förrpå landsbygden nu finns de i städerna. Fattigdomen har ännu inte övergått isvält, men misären växer för stora grupper. Det finns risk för ytterligareförsämring eftersom de reella inkomstskillnaderna växer och allt flermänniskor hamnar i armod och de sociala transfereringarna minskar. För attundvika ett socialt sammanbrott måste ett av huvudmålen för västvärldensstöd vara att vända utvecklingen för de sämst ställda grupperna.Bland det mest oroande i är tecknen på ökad ohälsa.Medellivslängden sjunker för både män och kvinnor - för män har denförväntade livslängden sjunkit med till mellan 1985 och 1994och för kvinnor med till 71. Detta är u-landsnivå och mycketalarmerande. En blandning av ekonomisk misär, skadliga miljöer och drogerligger bakom i kombination med en allt sämre och segregerad sjukvård.Ryssland utgör en stor andel av jordens landyta. Det innebär att miljö-situationen är mycket skiftande. Det finns ofantliga orörda naturområden.Det finns regioner där kvadratkilometer efter kvadratkilometer ärförvandlade till öknar av mänsklig påverkan. Det är tre typer av verksamhetersom förstört miljön. Det är industriell verksamhet som genom utsläpp ochråvaruuttag har förstört landområden och vattendrag. Det är energiproduktionoch trafiksektorn som genom ineffektiva system, föråldrad och vansköttteknik ger upphov till luftföroreningar och utsläpp, t.ex. beräknas avden olja som transporteras genom pipelines läcka ut. Skogs- och jordbruk ärden tredje sektorn som har stor påverkan genom bl.a. spridning avbekämpningsmedel, näringsläckage till vatten, ökad erosion, etc.Vänsterpartiet anser att insatser i - och då speciellt i S:tPetersburgsområdet - bör öka.PolenPolens 38 miljoner invånare har varit ledande i kampen motcentralstyrningen. Staliniseringen blev heller aldrig så djupsom i andra östländer. Kyrkan kvästes aldrig utan hade kvarett stort inflytande och till skillnad från andra östländerförblev av jordbruksmarken i privat ägo och en privattjänste- och tillverkningssektor överlevde de centraladekreten. sägs med typiskt ryskt bildspråk ha suckat:"Att införa kommunism i är som att försöka sätta sadelpå en ko." Det var föreningen mellan katolska kyrkan ochden fria fackföreningen som till slut tvingade framförändringar. Även den relativt stora yttrandefriheten ochkulturutbytet med väst bidrog till frihetskampen. Detta utbyteoch dessa kontakter har bl.a. möjliggjorts av de 12 miljonerpolacker som bor i västvärlden - ärbefolkningsmässigt näst största stad.Reformprogrammet i har varit framgångsrikt om än mycket återstår.Polen har högsta tillväxt - , arbetslösheten sjunker,inflationen har sjunkit från tresiffriga tal till . av BNP kommer från den privata sektorn. 1994 kunde deprivata investeringarna balansera de minskade statliga investeringarna.Reformprogrammet startade med s.k. chockterapi - allapriser avreglerades, bankväsendet avreglerades, handeln släpptes fri, valutangjordes internt konvertibel som garanterade valutans värde.Över försvann nästan alla bristsituationer och en fri marknad släpptesfram. Trots många regeringar av olika politisk kulör har den ekonomiskastabiliseringspolitiken i stort sett fullföljts.De brister som kvarstår är av strukturell art. Pensionssystenet ärofinansierat och slukar av statsbudgeten. Det finns kvar 6 000 statligaföretag som kräver stora subventioner. Jordbrukssektorn är föråldrad, etc. Deständiga regeringsbytena och återkommande valen hindrar nödvändiga menimpopulära reformer. har en lång väg kvar att vandra om man skakomma ifatt EU-länderna. var t.ex. medelinkomsten i Spanienoch lika - är den spanska 7 gånger högre.Utrikespolitiskt har genomfört en skicklig balansgång mellan östoch väst. Man ansökte EU-medlemskap 1994 och önskar bli medlem iNATO och andra samarbetsstrukturer i väst. som man vill vara enförbindelselänk och handelspartner mellan öst och väst. EU-medlemskapethindras framför allt av EU:s jordbrukspolitik vilken tillämpad på dagenspolska jordbruk skulle medföra gigantiska subventioner från EU till detpolska jordbruket.Polens skuldsituation har omförhandlats ett flertal gånger och bedöms nuvara under kontroll. Ett intressant arrangemang är bildandet av en ECO-fondvilken i korthet innebär att en viss procentsats av skuld till andraländer skrivs av om använder motsvarande belopp tillmiljöinvesteringar.Miljö- och hälsosituationen liknar den i . Jungfruliga områdenvarvas med rena katastrofområden. Alkoholism, sjuka livsmiljöer, fattigdomoch andra sociala faktorer nedsätter hälsotillståndet och den förväntadelivslängden. Vattenföroreningar är kanske allvarligaste miljöproblem- ingen av 52 floder kan uppvisa vatten som är rent. Av grundvattnetär förorenat. 1992 saknade 338 städer av 835 avloppsrening, osv.De baltiska ländernaDe baltiska länderna med en sammanlagd befolkning påknappt 8 miljoner är steget efter i reformprocessen.Inflationen har minskat och ligger nu på 20-30 %.Arbetslösheten kanske ligger . Efter fleraårs minskad BNP ligger nu tillväxten på 1995.Eftersom de baltiska staterna var en del av det sovjetiska imperiet fick desärskilda problem efter befrielsen. Import avframför allt bränsle upphörde. En stor del av handeln upphörde. Centralaryska myndigheter försvann och efterlämnade ett organisatoriskt vakuum.Ryska militärer lämnade efter sig förstörda miljöer och avfall. Ett antalgigantiska föråldrade industrier som var anpassade till att förse det sovjetiskariket med produkter - omoderna och undermåliga - och en betydandegrupp med ryskspråkiga minoriteter hör också till det problemfyllda arvetefter sovjetväldet.Stämningen i länderna är försiktigt optimistisk - liksom i . För storagrupper har utvecklingen inneburit försämringar eller status quo menenigheten är stor om att det inte finns någon återvändo. Samma strukturellaproblem som i och finns, om än med variationer. Rättsapparaten måste byggas upp från grunden.Inkomstskillnader ökar. Privatisering av företag och mark går mestadelströgt, osv. Hälsotillståndet är betydligt bättre än i men sämre än iväst.Naturligtvis saknar fortfarande dessa unga demokratier grundläggandepolitisk stabilitet och erfarenhet. Man är ovan vid fria organisationer,självständighet och förhandlingsprocesser. En mångfald partier deltar i valenmed mer eller mindre otydliga budskap vilket gör väljare lätt förvirrade.Trots smärre bakslag är dock utvecklingen av demokratin lyckad. Man kandock konstatera att intresset för regelrätt partipolitik är relativt lågt.Miljörörelsen och kvinnorörelser spelar en större roll i demokrati-utvecklingen än partiväsendet i vissa regioner.EU- och NATO-medlemskap står på den utrikespolitiska agendan. Handelmed EU dominerar , även om handel med också står för enbetydande del. Länderna är med i och är associerademedlemmar i liknar den i övriga . Man har stora problemmed luft- och vattenföroreningar. Ett ineffektivt energi- och transportsystemstår för en stor del av problemen. Speciella problem är t.ex. oljeskifferbrytningen i nordöstra som skapat giftöknar, kärnkraftverket Ignalinai , förorenade marker efter tidigare sovjetisk verksamhet.VitrysslandVitryssland är ett ofta bortglömt land där reformprocessengår trögt eller inte alls. (eng ) har 10miljoner invånare varav är ryssar. Folkvalde (1994)presidenten försöker stärka sin makt. Han hartalat väl om och vill ha nära samarbete med Ryssland.En del bedömare pratar t.o.m. om en ny diktatur. Pressen ärstatskontrollerad och yttranderätten i praktiken starktbegränsad.Internationella valutafonden har hållit inne lån eftersom det inte finnspositiva tecken i landets ekonomiska utveckling. godkänner inteVitryssland som medlem eftersom man kränker mänskliga rättigheter. Denekonomiska situationen är svårbedömd. Det finns fortfarande priskontrolloch ett starkt statligt ägande, subventioner t.ex. Arbetslösheten är officielltlåg men det finns en stor dold arbetslöshet.Få strukturreformer har genomförts - en privatisering av fastigheter harpåbörjats. BNP tycks fortfarande falla. Privat och offentlig konsumtion harminskat , genomsnittslönen är . Det finnsnaturligtvis dock stora brister i denna statistik. Sammanfattningsvis kan manbedöma att det saknas en positiv utveckling ur social, demokratisk ochekonomisk synvinkel. riskerar att förbli ett underutvecklatområde.Vänsterpartiet anser att regeringen bör få i uppdrag att undersökamöjligheterna för utökade svenska insatser i i syfte att bidra positiv utveckling i landet.SIDA har t.ex. finansierat författarkonferenser i och vi bedömer attbehovet av flera liknande demokratiprojekt är mycket angeläget i dennuvarande situationen.Vänsterpartiet har också konstaterat vid denna motions tillkomst att detfinns ringa fakta och material om . UD bör få i uppdrag att göraen analys av utvecklingen i Vitryssland.Problembeskrivning ochåtgärderEkonomiDet grundläggande för dessa länder är att ekonomin fortsätteratt utvecklas positivt. Om inte ekonomin kan generera enrimlig och växande välfärd hotas hela reformprocessen. Ettavgörande inslag för detta är att det finnsfördelningspolitiska mekanismer så att tillväxten kommeralla till del. Skillnader i rikedom måste accepteras menskillnaderna ska vara rimliga.I grunden beror naturligtvis utvecklingen på länderna själva men den rikaomvärlden måste bidra. I detta ligger även ett stort egenintresse. Enblomstrande marknad i öst är för västvärlden - inte minst - enmöjlighet till egna ekonomiska framsteg. Ett där utvecklingen gårbakåt är ett oacceptebelt scenario.Sveriges bistånd till anges under utgiftsområde 7, B 1 till 795,8miljoner. bedömer att för kommande budgetår bör 300miljoner ytterligare anslås för Östersjösamarbetet. föreslår enprioritering av S:t . Detta föreslås i Vänsterpartietsbiståndsmotion som behandlar ramen för utgiftsområde 7.Vänsterpartiet föreslår detta mot bakgrund av att utsläppen av gifter ochnäringsämnen från är gigantiska, utsläpp somfortfarande till stor del är helt orenade. Helsingforskommissionensordförande gör också bedömningen att med sinatunga industrier och stora befolkning är angelägnast att åtgärda.Behoven är naturligtvis oändliga. Egentligen borde och övrigaVästeuropas insats behöva vara i nivå med vad satsar i f.d.Östtyskland. Det är inte möjligt med en så hög ambition men en rimligambition bör vara att initiera och driva på utvecklingen så pass att det ivarjeregion påbörjas en reform- och återuppbyggnadprocess. har det av enrad anledningar inte varit möjligt. Den politiska situationen är dock nu såpass stabil att det är möjligt att väsentligt öka utvecklingsinsatserna.Svenska företag som försöker etablera sig i framhåller bristenpå kapital som ett grundläggande problem.Vänsterpartiet anser att svenska staten måste vara beredd att ta ett störreekonomiskt ansvar i samarbetet och handeln med öst. Vi föreslår höjdaexportkrediter, ökade möjligheter för företag att få del av statligaekonomiska garantier och ökade svenska investeringar.Vidare bör regeringen komma med förslag för att underlätta import avvaror från . Även inom ramen för EU bör det vara möjligt attunderlätta handeln. Med tanke på de låga produktionskostnaderna i öst skullemånga produkter vara fördelaktiga för svenska konsumenter att ta del av.För föreslår vi medel på till en fondför satsningar för ökad kärnsäkerhet, sanering av skadade markområden,infrastruktur, utbildningsinsatser, handel, etc. Vi hänvisar till en särskildriksdagsmotion från om och motionen sombehandlar ramen för utgiftsområde 7.Demokrati, kriminalitet ochrättstatenFör att klara återuppbyggnaden krävs regelverk, lagstiftningoch respekt för detta. Det finns behov av utbildning ochkompetensuppbyggnad hos såväl rättsapparatens anställdasom hos allmänheten. Det behövs sanktionsmöjligheter ochett polisväsende som kan motstå korruption och hävdalagarnas giltighet.Det behövs ett kunskapsflöde utifrån om hur effektiva lokala och regionalaoffentliga organ fungerar. Erfarenhet av demokratiska partier ochfackföreningar saknas. Att vara med i en organisation eller fackförening ärsedan tidigare förknippat med tvång och en stark centralstyrning - inte enmedlemsstyrd, demokratisk verksamhet.Kriminaliteten breder ut sig, även om det är mycket svårt att avgöra huromfattande den är. Mordfrekvensen i är bland världens högsta ochman räknar nu med 6 000 organiserade brottsliga grupper. Det gamlavärdesystemets sammanbrott, den ekonomiska krisen och öppna gränser harbäddat för ökad kriminalitet, accentuerad av bristen på nya normer och envilsenhet i moralvärderingar.En rad svenska kommuner, myndigheter, organisationer etc. bidrar till attutbilda och stödja uppbyggnaden av dessa sektorer, från gåvor av begagnadepolisbilar till utbildning i lantmäteri. Naturligtvis ska inte engagerasig i militärt bistånd. Vad som bl.a. behövs är samordning ochsystematisering av de svenska insatserna. Ingen har en överblick övervad som görs.Ca 80 svenska kommuner deltar i vänortssamarbetet. De kan få statligtstöd till projekt - har beviljats. Vänorts-samarbetet med startade och omfattar , tillPolen har gått och resten till . Detta vänortssamarbete bedömsvara kostnadseffektivt jämfört med andra slag av biståndsverksamhet.Vänsterpartiet efterlyser en ökad samordning av insatserna - dock utan attkväva enskilda initiativ - och att fler svenska kommuner engagerar sig ivänortssamarbetet. Det finns behov av ett ökat demokrati- och jämställd-hetsperspektiv i samarbetet - även vid tekniska projekt.Miljö och hälsaÄven på detta område är det fråga omgrundläggande utbildnings- och informationsinsatser. Det äräven fråga om stora investeringsbelopp i t.ex. reningsteknik,energisektorn, transportsektorn och kretsloppsbaseradproduktion.NUTEK, BITS, m.fl. har bidragit med miljö- ochenergiinvesteringar som minskat miljöbelastningen. Vad som saknas är enlångsiktig strategi för hur utveckling ska bli ekologiskt uthållig. När nuÖsteuropa i princip får en helt ny infrastruktur måste den allra senaste, mestkretsloppsanpassade tekniken användas. Vi saknar även åtgärder inomkommunikationssektorn. Vi måste undvika en situation där även öststädernakvävs av en massiv bilism. Satsningar måste göras på snabbtåg, automatiskaspårsystem i städerna etc.Svenska företag som t.ex. AssiDomän, , ABB gör stora investeringarsom innebär språng i ny teknik och minskad miljöbelastning. AssiDomänbygger t.ex. en ny pappersmassefabrik för mer än 100 miljoner kronor.Trots dessa insatser framstår det som gjorts som alltför litet.Vänsterpartiet anser att det krävs större insatser för att påskynda processen.Inte minst i och . Detta för att minimera miljöskadornaoch förbättra hälsotillståndet. Den sjunkande livslängden i ochökningen av miljörelaterade sjukdomar är signaler som måste leda tillkraftfulla insatser från omvärlden. Det försämrade hälsotillståndet ikombination med en allt svårare social situation kan snabbt leda till socialoro. av barnen i kan betecknas som friska. Nativitetenhar sjunkit i t.ex. och och befolkningen minskar.1992 listades de 132 allvarligaste utsläppskällorna (Hot Spots) tillÖstersjön. Kostnaderna beräknades till . Av dessa har 8stycken åtgärdats - samtliga i , och - under degångna 4 åren. Detta visar tydligt att insatserna måste öka om vi ska kunnarädda . Med nuvarande hastighet i investeringar är det tveksamt omÖstersjön kommer att gå att återställa. Det går inte att, som svenskaregeringen, enbart prata om vikten av Östersjösamarbetet. Ekonomiskaresurser måste till.S:t Petersburgsområdet bör prioriteras. I denna region lever mellan 5 och 9miljoner människor. Utsläppen och avfallsmängder från denna region går tillstor del helt orenade ut i naturen framför allt till bl.a. viaNeva.Kanske lika stora mängder gifter och näringsämnen når från dennaregion som från övriga östländer. Mörkertalen är stora. Av de 300 miljonerkronor extra som föreslår bör cirka hälften gå till miljö- ochenergiinvesteringar.När det gäller kärnsäkerheten har en hel del gjorts men mycket återstår.Det handlar både om radioaktivt avfall - ofta av militärt ursprung - och omkärnkraftsreaktorer. som sanering sker av avfall och säkerhetenhöjs vid kvarvarande reaktorer måste aktivt bidra till alternativaenergisystem som gör de östeuropeiska kärnreaktorernaöverflödiga.JämlikhetMan och kvinna var under det kommunistiska styret -åtminstone på papperet - jämlika. Barnomsorg var oftautbyggd. Kvinnan hade minst lika bra utbildning sommannen och löner var relativt jämlika. kan vi konstateraen försämring, där de traditionella könsrollerna stärks,kvinnan ska vårda hem och barn o.s.v. En anledning synesvara en allmän revolt mot det sovjetiska systemet och ensträvan efter att det ska vara som före densovjetkommunistiska eran. Kvinnor är kraftigtunderrepresenterade i maktorgan, myndigheter ochinstitutioner. Arbetslösheten för kvinnor är och blir relativtsett allt högre.Vänsterpartiet anser att jämställdhetsperspektviet måste få en merframträdande roll i de projekt deltar i. Inte minst EU:s programmåste i detta avseende förbättras. I direktiven till östbiståndet finns dettamedmen har ännu inte fått tillräcklig genomslagskraft. En studie pågår kringdetta och ska vara klar , men redan nu bör det poängteras attjämställdhetsfrågan inte bara får bli en läpparnas bekännelse.Forskning och utbildningEtt flertal svenska högskolor, folkhögskolor och andrautbildningsorgan deltar i verksamheter i . Uppsalauniversitet är sammanhållande i det nätverk av högskolorsom nu byggs upp. Detta är oerhört betydelsefullt förförbättringen av informationen och kunskapsöverföringenmellan öst och väst. Framgångsrikt är studentutbyten ochdistansundervisning via IT.