mot · GK02Kr17 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik En liberal kulturpolitikFör liberaler är tron på individen och hennes förmåga attutvecklas, skapa och växa den bärande idén.I ett gott samhälle frodas skapandet. En individs skapande kan också göralivet bättre för andra. Skapandet utvecklar våra personligheter. Då handlardet inte bara om att ge utrymme för det geniala och banbrytande skapandet,utan även för det amatörmässiga och vardagliga. Alla måste ges möjlighetentill denna utveckling oavsett utgångspunkt. Alla måste ha möjlighet attskapa, växa och utvecklas, såväl för sin egen som för andras skull.En av de viktigaste utgångspunkterna är tron på denskapande människan. Vi måste åter känna tillförsikt och optimism införframtiden. Kulturen är ett av de viktigaste områdena för att åstadkommadenna framtidsoptimism. Utan konstnärligt och kulturellt skapande ochstimulans befinner vi oss snart i hopplöshet.Det präglades av en strid för demokrati och socialareformer, men också av strid för folkbildning mot okunnighet ochfördomsfullhet. Hela folket skulle göras delaktigt i den kunskap och detkulturarv som hade varit förbehållet ett litet privilegierat skikt. Idennaprocess var liberala radikala folkbildare drivande - och framgångsrika.I det liberala samhället är människor fria att själva utforma sina liv utanpekpinnar från överheten. Människan krymper i ett samhälle utanvalmöjligheter. Vi kan inte heller växa om vi saknar fästpunkter i tillvaronoch i tidigare generationers erfarenheter. En liberal kultur och bildningssynhämtar inspiration i öppenhet, nyfikenhet, kunskap och kritiskt tänkande.Dessa värden är grunden för varje personlig utveckling. Det är också dessavärden som utgör vårt främsta skydd mot fördomar, populism och rädsla fördet som är nytt och annorlunda.Kulturen har en enorm sprängkraft, något som även varje totalitär statinsett. Det mest effektiva sättet att ta makten över ett samhälle är attkontrollera kulturen. Därför är mångfald och valfrihet extra viktiga ochförsök till centralstyrning farliga i ett öppet samhälle.Kulturen kan i stort fungera på marknadens villkor. En kultursektor, heltmarknadsreglerad, kan dock bli fattigare - med färre alternativ ochuttrycksformer. Marknaden är ofta konservativ. Kulturellt nyskapande är intealltid kommersiellt gångbart eftersom det ofta möter ett initialt motstånd. Vihar också ett gemensamt ansvar att föra kulturarvet - vårt gemensammaminne - vidare till kommande generationer. Det kan inte heller ske helt påmarknadens villkor.Politiken skall syfta till att stödja mångfald och utveckling, utan att gepekpinnar om vad som är "bra" kultur. Alternativen skall växa fram ochutvecklas genom en generell politik. Under de borgerligaregeringsperioderna och 1991-1994 kom kulturministrarna -och - från . markerade regeringarna och riksdagsmajoriteterna en vilja attstärka kulturen. Det tog sig uttryck i betydande ekonomiska satsningar trotsen i övrigt restriktiv hållning till statsutgifter.Kulturpolitikens målRegeringen anger i kulturpropositionen i huvudsak de målför kulturpolitiken som det nåddes stor enighet om iKulturutredningen: yttrandefrihet, allas möjligheter tillkulturupplevelser, främja kvalitet och förnyelse, bevarakulturarvet och främja internationellt kulturutbyte.Till detta läggs att den nationella kulturpolitiken ska "motverkakommersialismens negativa verkningar".Vad är "negativa verkningar"? Vem avgör det? Formuleringen är ettkontroversiellt inslag i kulturpolitiken. Det förs också fram utan endiskussion om huruvida detta mål står i konflikt med målet omyttrandefrihet.I ett fritt land spelar kommersiella budskap av olika slag en stor roll i detoffentliga rummet. Ett statligt mål att "motverka" kommersialismen gerutrymme för långtgående åtgärder. Det finns också ett visst förmynderi i denmålformulering som förs fram i kulturpropositionen. Människor har enligtvår mening rätt att ta del av kommersiella företeelser. De flesta människorblandar och väljer fritt mellan kultur som bär sig på marknaden ochoffentligt finansierad kultur. Faktum är att av den såkallade "finkulturen" utövas under marknadsvillkor. Farligare än detkommersiella utbudet torde trångsynthet, centralstyrning och brist påbildningstradition vara. Kulturpolitiken skall ge alternativ till vad somerbjuds av marknaden, främja kulturell mångfald och komplettera detkommersiella utbudet, men inte i sig ha som mål att motverka det.Målen för kulturpolitiken bör formuleras positivt. Den tredje punkten imålformuleringen bör därför ha följande lydelse:- främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet.Det bör ge regeringen till känna.Kulturens oberoendeSåväl mångfalden i samhället som kulturens möjligheter attbidra till samhällsutvecklingen förutsätter friståendekulturskapare och fristående medier. Det är centralt attkulturskapare och medier står fria från överhet.Målsättningen för den offentliga kulturpolitiken bör vara att kulturskapareså långt möjligt ska kunna klara sig utan statliga bidrag. Gynnsammaskattevillkor är därför bättre än ett utbyggt bidragssystem.Det är mot denna bakgrund positivt med de förslag regeringen lägger omökad ersättning för visning och utlåning av konstnärliga verk - även om vianser att satsningen bör bli större. Det innebär att konstnärer får bättremöjligheter att leva på sin konstnärliga verksamhet.Kulturrådet får i kulturbudgeten ökade anslag för att utveckla "mål- ochresultatstyrning". Självfallet bör skapa sig former att fåinformation om hur de bidrag som ges används. finns det i såvälkulturbudgeten som i kulturpropositionen ett starkare inslag av styrning äntidigare. Regeringen talar om "resultatorienterad styrning" och om"motprestationer" från olika kulturinstitutioner.På kulturområdet är det väsentligt att inte ge utrymme för styrning frånstatliga myndigheter eller att skapa relationer mellan stat och konstutövaresom sätter konstutövarna eller institutionerna i en situation där de måsteleverera ett visst innehåll för att få fortsatta bidrag.Det är av stort värde att bidragen till kulturverksamhet kommer från olikahåll i samhället - från organ och institutioner som är fria i förhållande tillvarandra. Just i det perspektivet skapade kulturminister ()och den borgerliga regeringen unika möjligheter för kulturlivet när StiftelsenFramtidens kultur inrättades. Stiftelsen skulle under minst en tioårsperiod fåmöjlighet att självständigt agera med bidragsgivning inomkulturverksamhetens vida område. Stiftelsestyrelsen skulle själv göraprioriteringarna och - inom ramen för stiftelsens mål - ha ett självständigtansvar.Genom att kulturminister () utsåg ny styrelse, somutfäste sig att låta stiftelsens pengar bli en integrerad del av den statligabidragsgivningen förfuskades stiftelsens syfte att vara en oberoende kraft.Detta visar tydligt en skillnad mellan liberal och socialdemokratiskkulturpolitik. I kulturpropositionen redovisas också att överläggningar omden framtida fördelningen av stiftelsens pengar förevarit mellan regeringenoch stiftelsen.Det är angeläget, att Stiftelsen har frihet att fördela sinamedel utan anvisning från regeringen. Det bör ge regeringen tillkänna.Regeringen föreslår ett reformerat bidragssystem till regionalkulturverksamhet. Det innebär bland annat att viss del av bidragsbeloppetavsättes för riktade insatser av olika slag. Vi anser, att de kriterier somregeringen föreslår för de riktade insatserna är för begränsade och förstyrande. Det gäller till exempel stöd för arbete med att nå nya publikgrupperoch stöd för museiaktiviteter med teman som klass, kön, kulturell bakgrundoch generation. I stället för sådana styrande anvisningar bör institutionernastimuleras att fritt söka riktade bidrag för projekt som bidrar till kulturellförnyelse. Det bör ge regeringen till känna.Konstnärernas villkorRegeringen föreslår i propositionen att Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) återfår sinförslagsrätt vid utseende av ledamöter i Konstnärsnämndensstyrelse. Denna förslagsrätt avseende fem ledamöteravskaffades av den borgerliga regeringen. anseratt skall tillsättas av regeringen.Tillsättningen skall så långt möjligt tillgodose allaorganisationers önskemål, men även oorganiseradekonstnärer bör komma i fråga. Det är naturligtvis av störstavikt att regeringen vid tillsättandet inhämtar synpunkter frånde organisationer som är inblandade. Bildkonstnärsfondensstyrelse bör också tillsättas av regeringen. Det bör riksdagenge regeringen till känna.Regeringen föreslår ett förstärkt stöd till bl.a. och Folkrörelsernas konstfrämjande för att öka deras möjligheteratt betala utställningsersättning till de konstnärer som ställer ut iorganisationernas regi. stöder den förändringen. Vi anser dock attutställningsersättning till konstnärer också skall kunna utgå för utställningmed andra arrangörer - till exempel gallerier. Vi föreslår därför att anslagetD 5 inom utgiftsområde 17 ökas med utöver regeringensförslag.Litteratur och språkGod tillgång till böcker är av vitalt intresse för varjesamhälle. Det skrivna ordet tjänar inte bara till glädje,inspiration och kunskap. Det symboliserar ocksådemokratins innersta: yttrandefriheten. Boksamlingar haralltid utgjort fundament för fria samhällen.Biblioteksbranden i , bokbålen i Nazityskland ochbombningen av i visar hur hotfullt detfria ordet kan te sig för totalitära regimer. Också i ,som inte tidigare varit utsatt för den typen av hot, kan vi nutydligt se boksamlingarnas enorma betydelse. När biblioteketi brann gick linköpingsborna man ur huse för attvisa sin avsky mot en anlagd brand som förstörde ochdärmed hotade det skrivna ordet och yttrandefriheten.Regeringens markering av det skrivna ordets värde är mycket positiv. Vitillstyrker stimulansbidraget till kommunerna för inköp av böcker tillbiblioteken liksom den särskilda satsningen på barn- och ungdomslitteratur.Förslaget att ge fortsatt stöd till "En bok för alla" är också välkommet.Ny bibliotekslagBiblioteken är en unik resurs i kultur- ochfolkbildningsarbetet. Här finns förutom skönlitteraturen,tidskrifter, referens- och facklitteratur. Här finns musik påband och cd, talböcker och böcker för invandrare. Här finnssärskilda avdelningar med böcker för barn och ungdom.Dessa resurser är tillgängliga för alla utan avgift. Den friatillgången till information är en förutsättning för en öppendebatt och en fri opinionsbildning.Det är viktigt att den unga generationen tidigt lär sig att uppskatta godlitteratur. Föräldrar måste få hjälp att inse vikten av tidiga kontakter medgoda barnböcker. Barn- och ungdomsavdelningar liksom skolbiblioteken börprioriteras högt i de kommunala bibliotekssatsningarna. Förskola och skolahar nyckelroller, när det gäller att öppna dörrar till litteraturen för barn sominte växer upp i bokligt gynnade miljöer. Boken måste därför få enframträdande plats såväl i förskolan som på fritidshem och i skolan.Regeringen föreslår i propositionen ett obligatorium för kommunerna atttillhandahålla bibliotek. En bibliotekslag strider dock mot den tidigareuppgörelsen med om ofinansierade uppdrag tillkommunerna. Biblioteken har en enormt viktig och central uppgift isamhället och kommunerna är mycket måna om att tillhandahålla brabibliotek. Vi tycker därför att en bibliotekslag är onödig. Dessutom finns enrisk att en bibliotekslag skulle kunna tolkas så att kommunernasbiblioteksambitioner kan sänkas.Om biblioteken tas in i den lagreglerade kommunala verksamheten kannaturligtvis frågan ställas varför inte annan önskvärd kulturell verksamhetockså skall lagregleras - t.ex. och barn- och ungdomsteater.Regeringens argument att en bibliotekslag skulle garantera avgiftsfria lånär irrelevant: Ingen kommun tar ut avgifter för boklån. Hotet om införandeav avgifter för boklån undanröjdes redan under de borgerliga regeringsåren ibörjan av . Genom upphovsrättslagen har författarna fått möjlighetatt förhindra att deras böcker lånas ut mot avgift.Bibliotekslagen är onödig. Den bör ej införas. bör avslåförslaget om en bibliotekslag.Statlig bokutredningRegeringen föreslår också att en ny statlig bokutredningtillsätts. En rad bok- och litteraturutredningar har funnitsgenom åren. De torde bara marginellt ha bidragit till bok-och bokhandelsverksamhetens utveckling. Däremot är detuppenbart att den höga bokmomsen - den högsta i världen! -har en starkt negativ effekt på bokkonsumtionen och påmöjligheterna att bedriva en kvalitativ bokhandel. Detförefaller väsentligare att regeringen ser överskattebelastningen på kultursektorn än att man tillsätterytterligare en branschutredning. Det bör geregeringen till känna.TeaterTeater är en konstart som omfattar allt ifrån underhållningtill problemgestaltning, från enmansteater till ensemblespel,från ett direkt samtal med publiken till TV-teater.Fasta regionala teatrar utgör en kärna för teaterverksamheten inomrespektive region. Detta har stor betydelse inte bara för det området utanäven för teaterlivet i dess helhet i vårt land. Det är också väsentligt att deregionala teatrarna turnerar inom sina regioner.Läroplanen för förutsätter att varje elev får göra minst ettskolteaterbesök . Så sker emellertid inte överallt. Institutionsteatrarnabör satsa mer på teater för barn och ungdomar. Vanan fostrar en framtidapublik.RiksteaternRiksteatern producerar själv uppsättningar som man sedanturnerar med. Som påpekas i budgetpropositionen har sedanRiksteatern tillkom en omfattande regional teaterverksamhetutvecklats. Det är angeläget att teater sprids över hela landet.Riksteatern bör satsa än mer på att förnya sig ipublikkontakten. finns det ett behov av att såväl deuppsättningar som görs på institutionsteatrarna som inomregionteatrarna erbjuds för uppförande i andra delar avlandet. kan i samarbetsprojekt medverka tilldetta.Turnéverksamhet ställer andra krav än lokala uppsättningar.Dekor, spelsätt m m måste anpassas till skilda lokalaförhållanden. Det är skälet till att åtskilliga föreställningar ärsvåra att producera för andra scener än där de från börjansatts upp.Enligt vår mening bör en av främsta uppgifter vara att sökautveckla utökat samarbete med och Radioliksom med andra teatrar. Det bör ge regeringen till känna.NationalscenernaDe stora institutionerna - t ex, , Operan,stadsteatrarna och symfoniorkester - är enförutsättning för ett kulturliv som också ger plats åt det nya. stora institutionerna finns traditionen och en trygghet förstora konstnärer. Här finns också förutsättningen atttillfredsställa en stor, kulturintresserad publik.Nationalscenerna är också på många sätt basen för den kultursom inte behöver offentligt stöd.Mot den bakgrunden är det oroande att Operan och nu tvingastill uppsägningar av personal samt till stora neddragningar i verksamheten pågrund av regeringens budgetförslag.Regeringen har i olika sammanhang kritiserat främst för dessförvaltning av tilldelade resurser. Kritiken har avvisats av Dramatensstyrelse och ledning. Uppenbart är att de kungliga teatrarna har levt i ochbefinner sig i betydande osäkerhet om sin framtida finansiering.Till detta kommer uttalanden från regeringen under beredningen avbudgeten om att institutionsteatrarna i , och Stockholmkommer att få sänkt bidrag. Eftersom denna bidragsgivning nu skall övertasav går det inte för att ta ställning tillsituationenför stadsteatrarna i , och . Att Kulturrådetövertar bidragsgivningen medför också att teatrarna inte kommer att fåbesked om 1997 års bidrag förrän budgetåret börjar.Teaterverksamhet är långsiktig. Att sätta upp en opera eller en större pjäsfordrar ofta av förberedelser. En konstnärlig linje måste kunnafullföljas under åtskilliga år för att ge full utdelning. Det är därförnödvändigt att principerna för institutionsteatrarnas långsiktiga finansieringfastslås. För att kunna komma bort från osäkerheten om de ekonomiskavillkoren och komma fram till ett tillfredsställande system för denlångsiktiga finansieringen anser att frågan bör granskas närmare ien statlig utredning.Också den utredning som redovisades av 1994 visar att teatrarnaskostnadsutveckling varit snabbare än andra kulturformers. Orsakerna tilldetta är inte helt klarlagda.I väntan på förslag om en mer långsiktig finansiering för teatrarna börDramaten och Operan tillföras utöver regeringens förslagför att undvika avskedanden. Operan bör tilldelas ochDramaten . För region- och stadsteatrarnas del bör det nyastödsystemet inte få fullt utslag utan anslagsnivån tills vidarevara oförändrad. Det bör ge regeringen till känna.Drottningholmsteatern, Ulriksdalsslottsteater, ochMarionetteaternRegeringen föreslår ett samlat belopp för fördelning avKulturrådet till , Ulriksdalsslottsteater, och Marionetteatern. Detär givetvis omöjligt att bedöma hur kommer attgöra den fördelningen. Vi föreslår att stödet till de nämndainstitutionerna skall öka med sammanlagt 4 miljoner kronorutöver regeringens förslag och att av dessatillförs /, enmiljon kronor tillförs och en miljonkronor tillförs Marionetteatern.Nationella uppdragRegeringen föreslår tidsbegränsade nationella uppdrag tillBacka teater i , Rosteriet i ,, i ,och Stiftelsen iNorrköping. Det är bra förslag. Det är dock tveksamt om enmiljon kronor kan ge institutionerna möjlighet att leva upptill de förväntningar som ställs på dem i och med uppdraget.Vi ställer oss också tveksamma till tidsperioden . Attbygga upp en kunskap och dessutom hinna sprida den tillandra institutioner tar . Det finns en risk att denationella uppdragen inte kan ge fullt så mycket som deskulle kunna ge, för att tidsperioden är alltför kort.Vi föreslår också att de tidsbegränsade nationella uppdragen utökas och attett uppdrag att utveckla svensk blåsmusiktradition gives till Göteborgs-Musiken. GöteborgsMusiken är nu enda civila blåsorkester medprofessionella musiker. Orkestern har haft stor musikalisk framgång och denär en etablerad och respekterad musikinstitution. Under rubriken lämnar vi också förslag om statligt stöd till GöteborgsMusiken.Vi föreslår att tidsperioden för de nationella uppdragen blir och attanslaget fördubblas. Med hänsyn till vårt förslag om att även getidsbegränsat uppdrag till GöteborgsMusiken innebär det att åtta miljonerkronor utöver regeringens förslag anslås för de nationella uppdragen.MusikMusiklivet i präglas av en stor bredd och intensitet.Det finns både ett mycket mångfacetterat, professionelltmusikliv och en bred amatörverksamhet. En av våra störstaexportkällor är musik.Här har enligt många den kommunala spelat en mycket storroll i att väcka musikintresset. Det borde vara varje barns rättighet att fåmöjlighet att lära sig spela ett instrument. Intresset för musik ochförutsättningarna för att lära sig spela är ofta stora redan före skolstarten.Enbred satsning borde därför göras på musik för barn i förskoleåldern genomförskola, föreningar och bildningsförbund.För vuxna spelar amatörmusicerandet och körsången en stor roll för ettlevande musikliv. är ett av världens mest körtäta länder. Det ärviktigt att vi slår vakt om denna fina tradition av amatörmusicerande även iframtiden. De olika kyrkorna utgör också en betydelsefull bas för ett vitaltmusikliv.Jazzen har under blivit alltmer etablerad som seriös konstform ochär nu en viktig del av vårt kulturarv. Dess utövare och arrangörer är sällanoffentligt anställda i dessa roller eller i dem knutna till etableradeinstitutioner. Stödet till jazzen bör anpassas till att antalet jazzklubbar harfördubblats . Vi föreslår därför att stödet till jazzenökas genom att anslaget till fria grupper och arrangerande föreningar -anslaget B 3 inom utgiftsområde 17 - ökas med mer änregeringens förslag och att det beloppet anslås till föreningar inom SvenskaJazzriksförbundet.GöteborgsMusiken är nu enda civila blåsorkester medprofessionella musiker. Vi anser, att staten bör medverka till attGöteborgsMusikens fortsatta existens garanteras. Därför föreslår vi att ettstatligt bidrag om gives till GöteborgsMusiken. Vi harockså ovan föreslagit, att ett tidsbegränsat nationellt uppdrag att utvecklasvensk blåsmusiktradition gives åt GöteborgsMusiken.Det statliga stödet till direkt framförd musik runt om i landet kanaliserasidag via de statliga anslagen till länsmusiken. Därigenom möjliggörs ettutbud av direkt framförd musik över hela landet. Länsmusiken bör isamarbete med det lokala musiklivet ha huvudansvaret för stöd ochutformning av det regionala musiklivet. Likaså delar vi uppfattningen att intestörre andel av stödet till länsmusiken bör bindas upp till fasta institutioner.Stödet till det lokala arrangörsledet är väsentligt, varför vi stöder förslagetom ökade insatser till arrangerande musikföreningar.Vid överläggningarna med om ett förändratbidragssystem bör utgångspunkten vara att inte större andel av det statligastödet till länsmusiken binds till fasta institutioner. Det bör geregeringen till känna.FilmSverige har en stark tradition som filmland och vi har mångakvalificerade filmare. Det är dyrt att göra film.Finansieringsmöjligheten påverkas också av att vi är ettrelativt litet språkområde. Utan statligt stöd skulle densvenska filmproduktionen näst intill upphöra. Det är därfören viktig uppgift för svensk filmpolitik att medverka till attfilmarna får förutsättningar att förverkliga sina konstnärligaambitioner.I en särskild motion föreslår vi att vuxencensuren för biograffilm avskaffasoch att en ny åldersgräns införs för biograffilm och uthyrning avvideo.Konsthantverk ochformgivningKonsthantverket och formgivningen har betytt mycket försvensk smak och svenskt stilideal. Unikt svensktkonsthantverk på nästan alla materialområden som keramik,glas metall, trä och textil har tillsammans medkonstindustrins produkter alltid haft ett högt internationelltanseende. För några tiotals år sedan ansågs av mångasom världsledande inom formgivning. Ökad uppmärksamhetpå formgivning och konsthantverk - liksom på utbildningom dessa områden - kan åter stärka position pådetta område.Folkpartiet ställer sig positivt till satsningen på i den uppgift som nätverksansvarigt för konsthantverk och formgivningsom föreslås i propositionen.ArkitekturArkitektur är kanske den konstform som påverkar vår miljömest. Ändå har den spelat en undanskymd roll isvensk kulturpolitik. Alltför ofta har arkitekturen blivit enangelägenhet enbart för stadsplanerare, byggföretag ochingenjörer. På det sättet sker ofta stora ingrepp ochförändringar i vår miljö utan konstnärlig påverkan ellerallmän debatt. För en liberal kulturpolitik står det klart att vimåste lyfta fram arkitekturen som en självständig konstformoch ställa den under debatt och påverkan utifrån.Efterkrigstidens kulturella förfall vad gäller arkitektur och stadsbyggnad ärinte bara en arkitektonisk fråga. Det har skadat hela den svenskasamhällsutvecklingen. Miljonprogrammets miljöer och de nya stadskärnornahar bidragit till att de civila nätverken brutits ner och att avstånden mellanmänniskor blivit större. Också den sociala segregeringen har ökat.Socialdemokraterna har det dominerande ansvaret för misslyckandena påstadsbyggnadsområdet. Därför är det glädjande att regeringen nu visar ansvarför att ett nationellt program för arkitektur och formgivning utformas.MuseerMuseernas inre arbete med vård, forskning ochutvecklingsinsatser är en förutsättning för att de skall kunnaklara sina utåtriktade uppgifter med utställningar ochpedagogisk verksamhet. Vård och konservering ställer kravpå utbildning som måste ges hög prioritet.Kulturutredningen föreslog etablerandet av en central myndighet förbidragsfördelning inom museiområdet. Även museiutredningen (SOU1994:51) behandlade museernas mål- och organisationsstruktur. Kulturrådethandlägger nu ärenden av detta slag. Regeringen skriver i propositionen, attden överväger roll. Något förslag i ärendet presenteras dock intetrots omfattande utredande. Vi anser, att det redan nu finns tillräckligtunderlag för ett snabbt beslut om ledningsstrukturen på museiområdet. Detbör ge regeringen till känna.MarinmuseumFolkpartiet välkomnar sammanslagningen av Marinmuseumi och .