mot · GK02Fö705 · 1996-10-07 00:00:00 — Från ett samlat samhällsperspektiv utgör en förbättrad ochutökad riskforskning en strategisk faktor förvälståndsutveckling och ekonomisk tillväxt. Tyvärr saknasoftast detta samlade perspektiv i den nationellaforskningsplaneringen. Av historiska och andra skäl har olikarisker för hälsa, miljö och säkerhet behandlats inom enstakaämnesdiscipliner och med ämnesspecifik teoribildning ochterminologi. Resultatet har blivit en fragmenterad och frånsamhällets totala synpunkt ineffektiv forskningsinsats.Samtidigt gäller att ett riskbaserat beslutsfattande ligger somgrund för åtgärder och insatser inom ett stort antal betydandesamhällsområden. Som senare tids händelser visat kan dessaåtgärder, eller brist på sådana, leda till katastrofer medoerhörda konsekvenser.Estoniakatastrofen utgör ett kännbart och fruktansvärt bevis på attriskforskningen inte haft möjlighet att fylla den roll som samhället kräver.Statens har i flera utredningar av inträffade stora olyckorde påpekat att genomförda riskanalyser hade kunnat leda till attantingen olyckan (storbranden) förhindrats eller konsekvenserna mildrats.Industriföreträdare har påpekat att otillräckliga kunskaper omriskhantering lett till felaktiga planeringslösningar eller åtgärder.Exempel: Säkerhetsavstånd på båda sidor av väg eller järnväg för transportav farligt gods i tät bebyggelse varierar i kommunerna från 25 till 250 meter.Bedömningen av sannolikheter för en olycka sker ytterst sällan.En utredning om risker i samband med transport av farligt gods på norraälvstranden i ledde till bristfälliga slutsatser på grund avokvalificerad bedömning. Än allvarligare är att denna bedömning utan analysöverflyttas till motsvarande planeringsproblem i andra delar av landet.Ett stort antal katastrofer, nationella och internationella, illustrerar att entilltagande komplexitet i de teknologiska systemen sannolikt innebär enkraftig ökning av samhällets sårbarhet och riskpotential. Sett ur ett annatperspektiv kan konstateras att de totala samhällskostnaderna till följd avriskreducerande bestämmelser och regelverk ligger i storleksordningen tiotalsmiljarder utan att det rationella i resursfördelningen närmare studeras.Den enstaka åtgärd som långsiktigt kan förbättra samhällets riskhantering ärökad utbildning och förbättrad kunskapsöverföring i allmänhet, baserad påforskning.Riskutredning vid LTH/LUUnder 1994 genomfördes en utredning angåendeförutsättningarna för att vid bilda entvärsektoriell organisation för forskning, utvecklingsarbetenoch utbildning inom riskhantering, riskanalys ochsäkerhetsskydd.I utredningen genomfördes bl a en inventering av dels pågående egentligriskforskning vid , dels ett urval av ämnesinriktad forskningmed väsentlig riskanknytning. Sammanlagt berörs verksamheter hos ett 30-talinstitutioner, täckande ett flertal fakulteter. Genomgången kan sammanfattas iett antal punkter.1. Totalt sett är riskforskningen vid LTH/LU av en synnerligen betydandevolym med en även internationellt sett hög kvalitetsnivå.2. Forskningen är emellertid splittrad på ett antal ämnesområden - områdenmed ibland bristfällig kommunikation. I grunden likartade problem behandlasi olika discipliner, men ofta med en för respektive disciplin specialiseradterminologi och analysmetodik med dåligt resursutnyttjande som följd.3. Tvärvetenskaplig forskning med inriktning mot integrationen riskanalys(naturvetenskaplig/teknisk del) - riskupplevelse (psykologi/sociologi) -beslutsanalys (inklusive ekonomi) är knappast påbörjad, vare sig nationellteller internationellt.4. Samma tillstånd karakteriserar forskning om riskhanteringens organisa-tionssociologi, dvs. frågan om hur managementstrukturer skall skapas för attsäkerställa en rationell och långsiktigt tillförlitlig praktisk riskhantering.5. En rationell metodik att jämföra risker från olika områden och prioriterariskreducerande åtgärder saknas.6. Forskning inom ovannämnda områden är av nationellt strategiskbetydelse.7. Större delen av den nödvändiga forskarkompetensen finns tillgängligredan nu vid LTH/LU. Vad som saknas är resurser att bygga upp enorganisation för systematisk samverkan och integration.Prioritering av stora olyckor- teknologiska systemFör att kraftsamla resurserna, fokusera forskningen till detområde som är högprioriterat ur samhällets perspektiv samtför att utnyttja den nationellt sett unika utbildnings- ochforskningspotentialen föreslås i ett första steg att enriskforskningsorganisation vid LTH/LU koncentreras tillområdet stora olyckor-teknologiska system.Motiv för förläggning tillLTH/LUDen kritiska åtgärden för att minska potentialen förkatastrofartade olyckor är säkerligen en förbättradteknologiöverföring och utbildning, baserad på enfortlöpande forskningsverksamhet. På området teknologiskarisker och speciellt räddningstjänstteknisk riskanalys finnsvid LTH/LU en unik grundutbildning -brandingenjörsutbildningen på 140 p. Inom riskanalysdelenomfattar utbildningen bl.a. byggnadsbränder, utsläpp avkemikalier som leder till brand/explosion, andra typer avolycksartade kemikalieutsläpp, transport av farligt gods,fysisk planering av stora olyckor, olyckor i samhälletsförsörjningssystem. Under genomförandet av denovannämnda utredningen framfördes från näringslivetönskemål om att inom civilingenjörsutbildningen inrätta enspeciell utbildning med särskild kompetens- ellerstudieinriktning mot industriell riskanalys och riskhantering.Det kan konstateras att LTH erbjuder en utomordentlig ochkostnadseffektiv potential för en sådan utbildning.En utslagsgivande faktor i den nationella kompetensuppbyggnaden gällerforskarutbildningen. Denna kommer att inriktas mot centrala forsknings-områden och planeras som i en forskarskola.Uppläggningen av kurser utförs i görligaste mån så att även intresseradeforskarstuderande från andra områden kan följa utvalda kurser. Vissa kurserläggs också upp på ett sätt som underlättar för forskarstuderande från andrahögskolor att delta. En första start görs med den fakultetsövergripandedoktorandkurs i riskforskning och riskhantering som planeras bli genomfördunder 1995 med Miljövetenskapligt Centrum som ansvarigt.Forskningsmässigt gäller att LTH innehåller den nödvändiga kärnan avpågående riskforskning. Bl.a. bedrivs internationellt högkvalitativ forskninginom områden som- räddningstjänstteknisk riskanalys-- processteknisk riskanalys-- arbetsmiljö och risk, speciellt risker till följd av samverkan människa-- maskin för komplexa system -transportrisker; speciellt transporter avfarligt gods och farligt avfall-- miljöpåverkan från stora olyckor.-Sammanfattningsvis gäller att LTH plus övriga delar av LUerbjuder en för sannolikt unik grogrund ocheffektivitetspotential genom att samtligabasforskningsområden finns representerade samt genom atten naturlig kärna finns i brandingenjörsutbildningen och enplanerad avslutande studieinriktning för civilingenjörer.Till detta kommer en rad andra faktorer, bl.a.:- Vid räddningsskolan i finns en ettårig påbyggnadsutbildningför brandingenjörer med inriktning på .-- genomför på uppdrag av ÖCButbildningen "Civil beredskap i ett föränderligt samhälle". Utbildningenär till stor del inriktad på samhällets sårbarhet och risker och omfattartotalt 15 högskolepoäng.-- Närheten till och övriga . Redan nu Risö Riskcenter inom ett forsknings-projekt tillhörande EU "Environment". I projektform sker också ettinternationellt samarbete med en rad forskningsinstitutioner. Enfördjupning och ut- vidgning av detta samarbete ter sig naturligt,speciellt då med danska forskningsinstitutioner.-Hot- och riskutredningenAlltfler samhällsorgan, myndigheter och andra intressenteranvänder numera begrepp som "riskanalys" eller"kvalificerad riskanalys" i sina föreskrifter, anvisningar ellerrekommendationer. Den just avslutade Hot- ochriskutredningen har också bl.a. konstaterat att dessaintressenter i hög grad är betjänta av ovannämnda typ avforskning, som ett rationellt utnyttjande avforskningsresultaten ställer stora krav på en kraftsamling ochkoncentration av resurserna. Det är mot denna bakgrund avväsentlig betydelse att den fortsatta utvecklingen av engemensam resursbas på riskforskningsområdet sker där demest gynnsamma förutsättningarna föreligger. Frågan harvarit föremål för ett omfattande utredningsarbete varför ettallsidigt beslutsunderlag nu är tillgängligt. Mot dennabakgrund föreslår vi att en riskforskningsorganisation påområdet stora olyckor och teknologiska system byggs uppvid /. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en nationell riskforskningsorganisation vid Lundstekniska högskola/.