mot · GK02A228 · 1996-10-07 00:00:00 — Utredning om arbetsmarknadens sätt att fungera Bland historiker råder det en stor enighet om att avskaffandetav skråväsendet var en väsentlig förutsättning för denekonomiska utvecklingen. I hade skråna lagfästaprivilegier . Skråna anklagades för att genomkarteller och etableringskontroll förhindra en mångfald påmarknaden. fanns det inte bara nackdelar med skråna. Förskråmedlemmarna var det inte bara en fråga om ekonomiskvinning. Man upprätthöll även bl.a. vissa kvalitetskriterierför produkter, ansvarade för yrkesutbildningen, hade olikaform av stödverksamheter för änkor och andra behövandeinom skrået. Men om skråna var bra för dess medlemmar, såblev de till slut ett hinder för utvecklingen för landet och1846 räknas med rätta som en av de viktigare milstolparna imodern svensk ekonomisk historia.Dagens fackföreningsrörelse har vissa likheter med skråna. Det rör sig omsammanslutningar som värnar om sina medlemmars ekonomi; i likhet medskråna erbjuder fackföreningarna sina medlemmar även andra fördelar. I ochmed våra mycket omfattande arbetsmarknadslagar har facken fått en iförhållande till övriga medborgare privilegierad ställning. Denna ställningkan yttra sig bl.a. i att man kan utlysa blockad mot företag, som inte villteckna kollektivavtal.I det moderna samhället ställs allt större krav på anpassning till kraftigtändrade förhållanden, och vårt framtida välstånd bestäms i hög utsträckningav hur duktiga vi blir på att se och ta vara på möjligheterna. Om en kartell avfackföreningar mer eller mindre monopoliserar arbetsmarknaden ochdessutom lagstiftningen förstärker den privilegierade ställningen, så finns detstor risk att landets näringsliv inte kan ta till vara de nya möjligheterna.Om det 1846 var en verklig näringsfrihet som eftersträvades, så bör vi i dageftersträva en ökad rörlighet och flexibilitet även på arbetsmarknaden. Det ärinte alltid som detta ligger i de nuvarande fackföreningsmedlemmarnasintresse. Man strävar helt naturligt efter att bibehålla sina förmåner och vadman uppnått, både ekonomiskt och i form av inflytande. Utanför facketsmedlemmar står emellertid en allt större skara medborgare, varav en stor delär arbetslösa. Det måste därför ligga i landets samlade intresse att på alla vistillse att nya arbetstillfällen skapas. Då måste det också till att vi gör enordentlig översyn av hur arbetsmarknaden fungerar - på gott och ont.Enligt min fasta övertygelse kommer aldrig att kunna anpassa sigtill de nya förutsättningarna, om vi inte får till stånd en flexiblarearbetsmarknad. Detta innebär att mer av dialogen mellan arbetsgivare ochanställda måste ske nära den egna arbetsplatsen. För att åstadkomma dettafullt ut bör alla institutionella hinder undanröjas.De aktuella diskussionerna om minimala anpassningar av arbetsrätten visaratt arbetsmarknadens parter själva inte klarar av denna omprövning. Det ärdärför regeringens och skyldighet att i landets intresse föranstaltaom en öppnare arbetsmarknad. För att tillskapa ett bra beslutsunderlag börregeringen därför skyndsammast tillsätta en utredning som får till uppgift attkomma med förslag hur man skulle gå till väga för att åstadkomma vad som imotionen ovan efterlysts. Som förhoppningsvis framgått börarbetsmarknadens parter inte sitta med i utredningen utan medlemmarna börutgöras av från parterna fristående personer med god insikt och stor överblickav hur arbetsmarknader runt om i världen har förändrats.I historieböckerna framöver är det troligt att vår tid kommer att jämförasmed den andra delen av , då grunden lades för den exempellösatillväxten av ekonomi. De yttre förutsättningarna ändras radikalt ochförmågan att ta till vara möjligheterna sätts på prov. Då var man beredd attgöra radikala förändringar i lagstiftningen för hela landetsvälståndsutveckling. Är vi beredda också? HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna fören anpassning av lagarna som reglerar arbetsmarknadens funktionssätt ienlighet med vad som anförts i motionen.