mot · GK02Kr17 · 1996-10-04 00:00:00 — Regeringenavser att komma tillbaka till med förslag omlokalisering. Vi väntar att yttra oss i den delen av ärendet tillsregeringen presenterat sitt förslag.Etnografiska museetRegeringen föreslår dels statligt huvudmannaskap förEtnografiska museet i , dels att samtligaetnografiska och ostasiatiska samlingar sammanförs iGöteborg och att därför , Medelhavsmuseetoch flyttas från till Göteborg.Vi har i princip inget att erinra mot att staten övertar huvudmannaskapetför i och att museet blir ett ansvarsmuseum.Samlingarna i är mycket omfattande och den kompetens som finnsdär är omvittnad.Detta leder inte nödvändigtvis till att tre fungerande museer i Stockholmska läggas ner och att samlingarna - med stora kostnader och betydanderisker - ska flyttas till Göteborg.Regeringen verkar vara beredd att satsa betydande medel på förändringen.För att maximera utdelningen av resurserna borde de dock användas mereffektivt på redan fungerande verksamhet istället för att bygga upp helt ny.Dessutom kan värdet av en centralisering av fungerande verksamheter till enenda plats ifrågasättas.Folkens museum i har ett betydande nätverk och spelar en rollockså för att åskådliggöra svenskt bistånd. För museet är det viktigt att finnasnära SIDA och också nära de utländska ambassaderna.Stora delar av de aktuella samlingarna är donationer. Det är inte självklartatt en donation till ett museum i överförs till samlingar iGöteborg. Åsidosättande av vilja kan resultera i svårigheter vidframtida utvidgning av samlingarna.Regeringen bör låta utreda hur museets i Göteborgövertagande av huvudmannaskapet skall genomföras och hur samarbetetmellan museerna skall kunna utvecklas utan att några museer läggs ner. Detbör ge regeringen till känna.KulturarvetKulturpolitik måste bedrivas med långsiktighet. Ingenstans ärdet mer uppenbart än när det gäller vården av vårt kulturarv.Museerna, arkiven och vårt byggnadsarv är samhälletsminnen. Dessa skall vårdas, bevaras, kompletteras ochförnyas men också levandegöras. Dokumentationen från våregen tid måste också förbättras och ansvaret vidgas till attgälla också industrialismens och naturvetenskapernasområden. Härigenom möjliggörs en dialog mellan vår samtidoch det förflutna som är en förutsättning för ett levandekulturliv.En viktig del av kulturpolitiken är att skapa förståelse för och vårda vårtgemensamma kulturarv. Det är särskilt viktigt när vi nu deltar i deneuropeiska integrationen liksom vid andra former av internationelltsamarbete. Kanske är bristen på säker kunskap om "det svenska" en avförklaringarna till den främlingsrädsla som finns. Satsningen på det s.k.historieprojektet i våra museer möttes med ett stort intresse - inte minst frånunga besökare. Det visar att det lönar sig att lyfta fram vårt eget kulturarv.Intresse för det svenska kulturarvet är inte exempel på inskränktnationalism. Vårt kulturarv har formats både genom internationella ochinhemska impulser. I denna smältdegel har det som vi kallar svenskkultur bildats. Genom kunskap och förståelse för den historiska utvecklingenskapar vi också förutsättningar för oss själva att förstå att vår kultur helatiden förändras.Att vårda det svenska kulturarvet innebär inte bara att vårda bokligakunskaper om vår kulturella utveckling. Det är minst lika viktigt att slå vaktom och vårda vår kulturmiljö. Under kulturminister tidgjordes mycket stora insatser för att bevara kulturmiljöer som höll på att gåförlorade.Folkpartiet stöder den av regeringen föreslagna inriktningen på framtidainsatser för kulturarvet.Kulturutredningen föreslog att den arkeologiska uppdragsverksamhetenskall separeras från . Regeringen har i den här aktuellapropositionen ej följt detta förslag. Vi anser, att den av kulturutredningenföreslagna separeringen bör genomföras omgående. Dessutom börRiksantikvarieämbetets reella monopol på arkeologiska utgrävningar brytasoch konkurrens från andra aktörer möjliggöras. Det bör geregeringen till känna.MassmediaDen fria pressen utgör en grund i ett demokratiskt samhälle.Dagstidningarna fungerar inte enbart som förmedlare avinformation utan också som granskare och debattforum. Förett vitalt samhälle är dagstidningar oumbärliga.PresstödetDet svenska medielandskapet har drastiskt förändrats sedanpresstödet infördes. har visserligen få orter tvåkonkurrerande morgontidningar, men när- och lokalradionsutbredning, den förbättrade distributionen av dagstidningaroch tidskrifter, kabel- och satellit-TV har gjort att denenskilde medborgaren har ett större utbud och fler alternativän förut. Dessutom har pressen blivit mer öppen och mindrepartibunden.De tryckta medierna är pressade - av TV:s expansion och av höjda priseroch skatter. kan överleva tack vare presstödet. Andratidningars kvalitet och överlevnad hotas av presstödet. Exempel finns på hurtidningar som tar emot presstöd har ett högre kostnadsläge än konkurrentersom inte gör det. Därmed försvagas den tidning som inte har presstöd. Detfinns andra exempel på tidningar som medvetet hållit nere sin upplaga för attfå presstöd. Enligt vår mening bör driftstödet till dagspressen successivtavvecklas. Vi föreslår att driftstödet minskas med 300 miljoner kronor.Distributionsstödet, som i praktiken är ett stöd till läsarna, bör dockbibehållas. Dock avvisar vi de inskränkningar i stödet som regeringenföreslår genom en ny dagstidningsdefinition. Denna nya definition faller välin i presstödets historia där nya paragrafer gång på gång formulerats för attlösa konkreta situationer på olika orter. Den här gången vill regeringenstoppa tidningen möjligheter att få del av distributions-stödet via samdistributionen med övriga morgontidningar. Den nyadefinitionen träffar också tidningarna och FinnvedenFredag, vilket troligen inte varit regeringens avsikt.Att ett landstingskommunalt bolag - SL - mot tidningen viljainrättat ett monopol för distribution i tunnelbane- ochpendeltågsnät är märkligt och stötande. Det kan dock inte vara statensuppgift att genom ändringar i presstödsförordningen kompensera dettagenom att försvåra för Metro på andra områden.Också omdefinieringen av dagstidningsbegreppet - som innebär attlågfrekventa tidningar som har sin utgångspunkt i kyrkoliv, religion ochmiljöfrågor inte skall betraktas som dagstidningar, medan de som behandlarallmänna samhällsfrågor och politik ska räknas som dagstidningar -förefaller godtycklig och svårmotiverad. Vi yrkar avslag på dessa förslag tillförändringar i presstödet.Den vilja att slå vakt om de traditionella morgontidningarna somregeringen nu visar genom att stoppa en "uppstickare" som Metro Weekendstår knappast i relation till det mycket negativa beslutet om tidningsmoms.Tidningsmomsen har visat sig få en negativ effekt på morgontidningarnasupplaga och på ungdomars tidningsläsning. En av de viktigaste förutsätt-ningarna för att skapa ett gynnsamt klimat för dagspressen är den generellamomsbefrielsen. motsatte sig införandet av tidningsmomsen.Privat lokalradioSocialdemokraterna har infört en lag som förbjuderytterligare försäljning av radiofrekvenser. Därmed harriksdagen frivilligt avstått från årliga inkomster på cirka 20miljoner kronor som kan komma kulturlivet till godo.Folkpartiet motsatte sig beslutet om förbud mot försäljningav radiofrekvenser. Vi föreslår nu att det rivs upp. Därmedkan kulturlivet tillföras ytterligare 20 miljonerkronor.FolkbildningRegeringen föreslår ett extra bidrag till stöd för uppsökandeverksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Bidraget skalluppgå till och fördelas mellan de fackligaorganisationerna LO, TCO och samt LRF, och Företagarnas riksorganisation.Medlen skall fördelas efter antalet medlemmar och derasbildningsnivå.Regeringsförslaget innebär bland annat att LO av statliga medel får ettstöd, som överstiger det bidrag LO ger till det socialdemokratiska partiet. Viställer oss mycket tveksamma till ett sådant förfarande och avvisarförslaget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den tredje punkten i formuleringen om kulturpolitikens målskall ha följande lydelse: - främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelseoch kvalitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Stiftelsen skall ha frihet att fördela sinamedel utan anvisning från annat håll,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att institutionerna inom ramen för det nya stödsystemet stimulerasatt fritt söka riktade bidrag för projekt innebärande kulturell förnyelse istället för att regeringen anger begränsande och styrande kriterier för sådanabidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och Bildkonstnärsfondensstyrelse skall tillsättas av regeringen utan att några styrelseplatser ärreserverade för nominering från annat håll,5. att till anslaget D 5 för förutställningsersättning till konstnärer i enlighet med som anförts i motionenanvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,6. att avslår förslaget om en bibliotekslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillsätta en utredning om skattebelastningen påkultursektorn i stället för den föreslagna statliga bokutredningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en av främsta uppgifter bör vara att utökasamarbetet med och liksom med andrateatrar,9. att till anslaget B 1 och Operan för budgetåret 1997anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning tillsätts med uppdrag att utredainstitutionsteatrarnas finansiering,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslagsnivån tills vidare bör vara oförändrad för region- ochstadsteatrarna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka de i kulturpropositionen föreslagna nationellauppdragen till att omfatta ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även ge nationellt uppdrag till GöteborgsMusiken för attutveckla blåsmusiken,14. att till anslaget A 4 Nationella uppdrag för budgetåret 1997anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således 14miljoner kronor,15. att till anslaget B 2 för anvisar 7 miljonerkronor till GöteborgsMusiken - enda civila blåsorkester medprofessionella musiker,16. att till anslaget B 3 för anvisar 3 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit till fria grupper och arrangerandemusikföreningar och att den ökningen anslås till föreningar inom ,17. att till , ,och Marionetteatern anslag B 3 för budgetåret 1997anvisar utöver vad regeringen föreslagit och att 2 miljonerkronor av dessa tillförs /, 1miljon kronor tillförs och 1 miljon kronorMarionetteatern,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen vid överläggningar med omdet statliga bidraget till länsmusiken har till utgångspunkt att inte störreandeldärav binds till fasta institutioner,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ej flytta , och Östasiatiskamuseet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett snabbt förslag om ledningsstrukturen på museiområdet,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den arkeologiska uppdragsverksamheten separeras frånRiksantikvarieämbetet samt att ämbetets reella monopol på arkeologiskautgrävningar bryts och konkurrens från andra aktörer möjliggörs,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa regeringens förslag om förändringar avdagstidningsbegreppet samt för hur stödberättigade dagstidningar skallsärskiljas,23. att beslutar om att upphäva lagen om förbud mot försäljningav privata lokalradiofrekvenser,124. att avslår regeringens förslag (anslag L 1, utgiftsområde 17)om extra bidrag om till LO, TCO och samt LRF,och som stöd föruppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor,