mot · GK02Fi29 · 1996-12-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:52 Den kommunala redovisningen BakgrundI aviserade regeringen en översyn avkommunallagen "i syfte att skapa bättre förutsättningar förekonomisk hushållning. Regeringen avser att återinföra ettkrav på balanserad budget samt ett förbud motlånefinansiering av annat än investeringar" (prop.1994/95:150 s. 43).Regeringen går ifrån sitteget aviserade förslag ombalanskravAv de så stolt deklarerade avsikterna att åstadkomma ettregelverk som förhindrar de allt vanligarebudgetunderskotten och obalanserna i många kommunersoch landstings ekonomiska redovisningar återstår nu intemycket när regeringen konkretiserat sig iföreliggande proposition.Reträtten har skett stegvis. blev det klart att regeringen skjutitpå balanskravet för kommunerna och för landstingen.Av det nu framlagda förslaget till ändring av kommunallagen jämteregeringens kommentarer framgår att "balanskravet" är något kravutan på sin höjd en stark rekommendation till kommuner och landsting attarbeta med sikte på ekonomisk balans. I det avseendet kan det diskuteras omdet över huvud taget är någon ändring i förhållande till vad som redan gällerenligt dagens kommunallag.Kommuner och landsting får nämligen enligt förslaget själva rätten attavgöra om en reglering av ett negativt resultat skall ske. Man kan underlåtaatt göra en sådan reglering med hänvisning till synnerliga skäl. Även omregeringen själv i sin kommentar exemplifierar sådana synnerliga skälöverlåter den därefter åt kommunerna att själva bestämma när sådana skallanses föreligga. Ett sådant kommunalt beslut skall dessutom vara utanbesvärsrätt för kommunmedlemmarna. Därmed lämnas fältet fritt för en kom-mun som arbetar med stora underskott att med hänvisning till t.ex. svårig-heten att åstadkomma balans utan men för den kommunala verksamhetenupphöja detta till "synnerligt skäl".Regeringen är tydligen medveten om att den föreslagna ordningen kan visasig otillräcklig, eftersom den säger sig vid behov vara beredd att överväga enstramare reglering (s. 39). Genom att tillåta fortsatt underbalansering ikommuner och landsting som redan förbrukat stora delar av sitt eget kapitalskapar regeringen nu allvarliga tvivel på dess vilja att medverka till attenskilda kommuner och landsting måste arbeta med sunda finanser. Vi kanhär som jämförelse påminna om hur strikta aktiebolagslagens bestämmelserär för företag som förbrukat del av sitt eget kapital. Det tidigare aviseradebalanskravet för kommuner och landsting kunde ses som en motsvarighet föratt säkerställa att åtgärder verkligen vidtas på ett tidigt stadium när teckenpåobalans uppkommer. I sista hand blir det kommunmedlemmar som får lida avverkningarna av dålig ekonomisk hushållning i en kommun. Genomförandeav ett balanskrav liksom införande av regler som säkerställer en godekonomisk redovisning i kommuner och landsting är självfallet att se justsom åtgärder som värnar kommunmedlemmarna.Vi anser det således som synnerligen anmärkningsvärt att regeringen i stridmed sitt tidigare uttalande inte fullföljer förslaget om ett lagstadgat balans-krav för kommunsektorn.Regeringen tillåteruppskrivningar avtillgångarSamtidigt som regeringen släpper på balanskravet ger denfortsatt utrymme för kommuner och landsting att skriva uppvärdet på vissa av sina tillgångar. Denna åtgärd kan fåtvivelaktiga effekter i förening med uppluckringen avbalanskravet. De erfarenheter som redan finns är att vissakommuner genom dylika uppskrivningar kan "hyfsa" sinabalansräkningar på ett sätt som trots stora driftunderskott kanskapa bilden av att ekonomin förbättrats. Vi hävdar att det ärförst när en tillgång realiserats som skillnaden mot bokförtvärde skall påverka balansräkningen och förändringen aveget kapital. Genom att tillåta uppskrivningar somreglering av underskott kan underlåtas med hänvisning tillsynnerliga skäl torde bl.a. en hänvisning till uppskrivning avvärde på tillgångar ses som en naturlig möjlighet för mångakommuner. En sådan utveckling skulle kunna medverka fortgående faktisk obalans i den skattefinansieradeverksamheten i kommuner och landsting.Regeringen har inte löstfrågan om hantering av dekommunala företagenDet är vidare otillfredsställande att regeringen inte löstfrågan om de kommunala företagens ställning i denkommunala redovisningen. De svårigheter som här brukaråberopas kan utgöra exempel på att bolagsformen inte ärnaturlig för helkommunal verksamhet. Vi förutsätter att denutredning som regeringen nu aviserar skall säkerställa attmedborgarna på ett enkelt sätt skall kunna ta del av detsamlade resultatet av sin kommuns hela verksamhet. Detborde vara naturligt att eftersträva att verksamhetnormalt bedrivs i förvaltningsform och endast sebolagsbildning som undantag och då som ett steg i riktningmot avyttring och privatisering av verksamheten. Vi har i enannan motion vid årets pekat på dessa förhållanden.Här bör ytterligare framhållas att den omfattande koncernbildning som förnärvarande sker i många kommuner med kommunala företag är en företeelsesom visar på det tveksamma i att kommuner väljer bolagsformen för attbedriva verksamhet. Koncernbildningen sker i regel som ett sätt att undvikastatlig skatt som verksamheten inte skulle vara föremål för statligbeskattning om den bedrevs i den förvaltningsform som dessutom äravpassad för just verksamhet.Viss avgiftsfinansieradverksamhetYtterligare en fråga som inte är korrekt hanterad avregeringen gäller skillnaden mellan skattefinansieradverksamhet och viss avgiftsfinansierad verksamhet.Kommunernas va-verksamhet är reglerad enligt särskild lag.Det är inte möjligt för en kommun att disponera avgifter somtagits in för va-verksamhet för andra ändamål. Överskott avva-verksamheten, som helt betalas med avgifter, får såledesinte disponeras för att täcka underskott av skattefinansieradverksamhet. Med regeringens förslag förefaller detta blimöjligt, vilket i så fall strider mot annan gällande lag. Omavsikten enbart är att sådant överskott skall kunna redovisasför att dölja ett uppkommet underskott i denskattefinansierade verksamheten är detta ytterligare ettexempel på bristerna i det s.k. balanskravet.Inget låneförbud fördriftskostnader blirkonsekvensenRegeringen framhåller i propositionen att det förbud motlånefinansiering av annat än investeringar som man aviseradevåren 1995 nu inte behöver någon lagreglering medhänvisning till balanskravets konstruktion. Detta skulle havarit logiskt riktigt, om balanskravet hade upprätthållits. Medhänsyn till att så inte är fallet blir det nu möjligt för enskildakommuner och landsting att fortsätta att låna till driften omman underlåter att reglera underskott respektive t.ex. skriverupp värdet på tillgångar.Redovisning av kommunalaavtalspensionerRegeringens förslag är att den s.k. blandade modellen skallanvändas av kommunerna vid redovisning avavtalspensionerna. Denna modell är att se som en miniminivåvid redovisningen. För att åstadkomma jämförbarhet mellanolika kommuners redovisning kan vi acceptera förslaget omdet görs helt klart att det är fullt möjligt för dekommuner som så önskar att utöver detta även redovisa deposter som inte ingår i den blandade modellen. har framfört detta. Den högreambitionsnivån, som man tydligt bör uppmuntrakommunerna att hålla fast vid om man har denna, fårdå redovisas i en särskild specifikation till balansräkningen.Vi har tolkat regeringens förslag som att detta skall kunnaske. För klarhetens skull bör ge sin inställning pådenna punkt till känna.Utskottet bör utarbetaerforderliga ändringar avlagförslagenMed anledning av vad som framförs i denna motion börriksdagen besluta om förändringar av regeringens lagförslagjämte vissa lagkommentarer. Det får ankomma på detberörda utskottet att utarbeta erforderliga ändringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring av regeringens förslag beträffande dets.k. balanskravet i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den kommunala redovisningen,3. att beslutar om kompletterande redovisning av avtalspensioneri enlighet med vad som anförts i motionen.