mot · GK02Sk370 · 1996-10-07 00:00:00 — För att förenkla hanteringen såbör det utgå i form av en skattereduktion så att det kan administreras avskattemyndigheten. Stödet ska utgå till företag med mindre än 50 anställda,och vara skattepliktigt eftersom företaget har full avdragsrätt för faktiskterlagda räntor till kreditinstitut. Den beräknade kostnaden för detta uppgårtill1 . bör hos regeringen begära förslag enligt detovan anförda.Vänsterpartiet föreslår vidare med anledning av den oro som finns hossmåföretagare/enmansföretagare med anledning av nuvarande sjukförsäk-ringsregler att företag med mindre än 5 anställda undantas från arbetsgivar-inträdet. Detta administreras enklast genom att arbetsgivaren får kvittautbetald kostnad för sjukersättning på sin uppbördsdeklaration. Statenskostnad för detta beräknas enligt SCB till . börhos regeringen begära förslag enligt det ovan anförda.Utanför skatteområdet lägger regeringen i en särskild proposition förslagom en reducering av socialavgifterna på ett maximalt belopp på 600000 kronor.Vi menar att grundtanken ligger i linje med vad tidigareföreslagit. Förslaget kommer att vara en stimulans för mindre företag. Viställer oss dock inte okritiska till den modell regeringen valt att lägga framför riksdagen.Genom den föreslagna modellen kommer en del av stödet inte bara gå tillmindre företag, utan en del kommer även att gå till etablerade större ochstarka företag. För att slippa ett sådant "läckage" vore det bättre om manytterligare begränsade nedsättningen till företag med högst 20 anställda. Detskulle ge förslaget en tydligare inriktning mot de mindre företagen ochdessutom spara åt staten.Skatteförslag enskilda firmor ochhandelsbolag/kommanditbolagMan kan inte bortse från det faktum att egenavgifterna utgören tung post, speciellt för de företag som redovisar lågaresultat. Företagaren uppfattar summan av egenavgifter ochskatt som orimligt hög, framförallt vid låga taxeringar. Föratt öka incitamenten till fortsatt företagande så föreslårVänsterpartiet åtgärder som syftar till att öka uthållighetenhos de hårdast klämda företagen. Den modell som regeringenföreslår innebär nedsättning av egenavgifterna upp till ettlöneunderlag på och per företag. Vihar valt en annan modell som i större utsträckning riktar insig på småföretagarna med låga taxeringar och som därmedhar en bättre fördelningspolitisk profil.Vänsterpartiet föreslår att egenavgifter inte tas ut på de första 40 000 kr.Det skulle innebära en skattesänkning på högst ca per småföretagare.Beräknad kostnad uppgår till . bör hosregeringen begära förslag enligt det ovan anförda.Skatteförslag aktiebolagDet är viktigt att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt.En låg bolags- och kapitalbeskattning är dock ingen säkerväg till tillväxt. Den effektiva bolagsskatten har alltid varitlåg. Genom skattereformen kom den effektiva bolagsskattenatt sjunka ytterligare.Vänsterpartiet anser att den effektiva bolagsskatten i bör höjas tillvad som är normalt inom EU. Vi kräver inte att det ska ske , menöver tiden bör en sådan anpassning ske. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Vänsterpartiet anser även att bör verka för en minimiskattesats förbolagsskatten inom EU på . Detta bör som sin meningge regeringen till känna.För bör en process för anpassning till internationellaskatteförhållanden vad gäller bolagsbeskattning ske genom en höjning avbolagsskatten till . En sådan höjning kan beräknas ge ökadeskatteintäkter på ca . bör besluta om en sådanhöjning.När det gäller personbeskattningen finns det en s.k. värnskatt för högreinkomster. Med tanke på vissa bolags stora vinster, som i stor utsträckningtillkommit genom en onormalt låg kronkurs, så vore det inte orimligt att detäven infördes en värnskatt för högre vinster.Vänsterpartiet föreslår därför att det införs en värnbolagsskatt på påvinster . Det kan beräknas ge ökade skatteintäkter på2,. bör besluta om införandet av enbolagsvärnskatt enligt ovan.När det gäller dubbelbeskattningen så är vi inte lika generösa somregeringen. Vi accepterar utredningens förslag vad avser lättnadsreglerna somgrundar sig på den skattskyldiges anskaffningskostnad för sina aktier.Däremot anser vi att förslaget att även ta med ett löneunderlag inte handlarom att lindra en dubbelbeskattning. Snarare verkar det vara en form avresultatreglering som mer liknar en bokslutsdisposition.Vänsterpartiet menar att det bör avsättas 2,5 miljarder för att lindradubbelbeskattningen i mindre bolag. Det motsvarar utredningens förslag vadgäller lättnadsregler för den skattskyldiges anskaffningskostnad för sinaaktier. Vi säger däremot nej till att införa ett löneunderlag ilättnadsreglerna.Det innebär att staten sparar ca . Vad som ovan anförts börriksdagen ge regeringen till känna.Skatt på egendomFastighetsskattI en internationaliserad ekonomi påverkas skatternasutformning av omvärlden. Hushåll och företag kan välja attflytta sina tillgångar till länder med lägre skatter. I detperspektivet är fastighetsskatten en av de mer stabilaskattebaserna eftersom fastigheter inte flyttar över gränserna.Tanken att man då naturligtvis bör flytta över en större del avbeskattningen till fastighetsskatten är då naturlig. Dettaförutsätter att skatten hamnar på en sådan nivå att den inteblir kontraproduktiv, dvs. att den hamnar på en sådan nivå attden skapar oordning och upplevs som direkt orättvis.Vänsterpartiet redovisar i ett senare avsnitt sin uppfattningom det nuvarande systemet.I många länder ingår fastighetsskatten i den kommunala skattebasen. Detfinns flera skäl som talar för en sådan ordning. Det är t.ex. kommunerna somsvarar för den infrastruktur som krävs för att en fastighet skall kunna nyttjas.Vänsterpartiet menar att det bör utredas om fastighetsskatten kan överförastill det kommunala beskattningsområdet. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Vänsterpartiet har ställt detta förslag vid upprepade tillfällen och vi kundenotera att i en rapport redovisade liknandetankegångar.Med anledning av den debatt som resultatet av den senaste fastighets-taxeringen skapade har regeringen kommit med ett förslag i en separatproposition som innebär marginella lättnader för vissa drabbade fastighets-ägare.Vänsterpartiet skriver i en motion med anledning av ovan nämnda propo-sition:Resultatet av allmänna fastighetstaxering av småhus har utsatts förkritik. Det är inte första gången som nya taxeringsvärden upprörfastighetsägare, så har det varit nästan varje allmän fastighetstaxering. Settöver landet som helhet tycks dock värdeförändringarna tämligen väl speglautvecklingen av prisnivån på fastigheter.Vissa områden t.ex. i attraktiva skärgårdslägen har emellertid drabbats avnivåer som kan betecknas som oskäliga. Nivåer som kan medföra attpermanentboende får problem att bo kvar på sina fastigheter. I flera andraområden har värdena också blivit alltför höga. Här föreligger emellertid intenågra större risker för att man ska bli tvungen att lämna sitt hus.Men bara det faktum att taxeringsvärdena i vissa värdeområden klartöverstiger marknadsvärdena på fastigheterna visar att något gått galet.Troligen beror problemen på för stora värdeområden vid provtaxeringarna.För stora värdeområden kombinerat med få försäljningar kan ge storafelaktigheter i slutresultatet.Regeringen föreslår att vissa drabbade fastighetsägare ska få en visslindring av fastighetsskatten. Förslaget innebär att om en fastighet vid 1996års allmänna fastighetstaxering av småhus fått ett basvärde som är högre än taxeringsvärdet 1995, dock högre skallskattereduktion kunna erhållas av skillnaden mellan 1996 årsbasvärde och det högsta av antingen taxeringsvärde ökat med 40 %och ökat med . Skattereduktionen vid taxeringkan inte medges med högre belopp än . Vid 1998-2000 årstaxeringar skall skattereduktion medges med ett belopp motsvarande 80, 60,40, respektive av skattereduktion.Vänsterpartiet anser att det är positivt att regeringen medger att det finnsanledning till justeringar med anledning av den senaste fastighetstaxeringen.De föreslagna förändringarna räcker emellertid inte. De hjälper inte defastighetsägare i attraktiva skärgårdsområden som får problem med att kunnabo kvar. anser också att det är fel att människor ska behövalåna pengar för att kunna betala sin fastighetsskatt. Människor med lågainkomster ska inte behöva lämna sina fastigheter bara för att de bor i ettområde där fastigheter är föremål för uppköp av kapitalstarka personer. I ettövergångsläge borde ett takvärde införas som maximerar mark- ochbyggnadsvärde. Regeringen bör återkomma till med förslag omtakregler för att lösa den akuta krisen.Regeringen bör återkomma med ett förslag som på eliminerar deproblem som uppstår i och med dagens fastighetstaxeringsmodell. En modellsom då bör övervägas är den s.k. California-modellen, som går ut på att mansom basvärde använder sig av senaste köpeskilling. Detta räknas sedan uppmed en årlig koefficient.Som vi tidigare anfört finns det skäl att i särskild ordningpröva om fastighetsskatten för dem som bor permanent isådana områden där den höga efterfrågan på fastigheterdriver upp priserna som i sin tur medför taxeringsvärden avfantasikaraktär i stället kunde grundas på ett annat merskäligt bruksvärde. Ovan angivna California-modell skullekunna vara en lösning på problemet. Vad som ovan anförtsbör som sin mening ge regeringen till känna.Ett särskilt problem som uppmärksammat är det faktum attde enskilda bostadsrätterna helt är undantagna från beskattning. Det ärbostadsrättsföreningen som betalar fastighetsskatten. Detta trots attbostadsrätterna har mycket höga marknadsvärden och överlåtsför höga . Det innebär också att det på grund av att de inte harnågot större värde vid förmögenhetsredovisningen är förmånliga objekt närdet gäller att komma undan förmögenhetsbeskattning.Vid införandet av en modell av California-typ skulle man också kunnainbegripa bostadsrätter i fastighetsskattebasen. För att undvikadubbelbeskattning bör man dock överväga att bostadsrättsföreningenundantas från skatt. Vad som ovan anförts om fastighetsskatt ochtaxeringsvärde på bostadsrätter bör som sin mening ge regeringentill känna.FörmögenhetsskattFörmögenhetsskatten sänktes av regeringen . Före dessasänkningar gav förmögenhetsbeskattningen ca 2,5 miljarderkronor. Förmögenhetsskatt utgår årstaxering på den förmögenhet som överstiger . I den överenskommelse som ochSocialdemokraterna ingick om den ekonomiska politikenhösten 1994 ingick att förmögenhetsskatten inte skulleavvecklas som regeringen hade avsett.Även om förmögenhetsskatten således är kvar så är den i behov av enöversyn. Olika tillgångar beskattas olika hårt, och till exempel guld, konstoch antikviteter beskattas mycket lindrigt. Förmögenhetsskatten är ocksåutformad så att den ger alltför goda möjligheter till skatteplanering.Som tidigare föreslagit så bör den departementspromemoria,Ds 1990:91, som redovisar hur förmögenhetsskatten kan reformeras så att denfungerar mer ändamålsenligt ligga till grund för förslag till reformeradförmögenhetsbeskattning.Den pågående utredningen om förmögenhetsskatten kan säkert ocksålämna bidrag som leder till en förbättrad förmögenhetsbeskattning.I väntan på att en ny förmögenhetsbeskattning kan införas så bör enprogressiv skatteskala återinföras med tre steg. Den befintliga nivån på1,, ett skikt på för förmögenheter som överstiger ,samt ett skikt på för den förmögenhet som överstiger 5 miljoner kronor.Riksdagen bör besluta om att återinföra dessa skalsteg från ,dvs taxering.Vänsterpartiet menar också att det vore riktigt att begränsa förmögenhets-värdet för fastigheter som bebos permanent, t.ex. av taxeringsvärdet.Inkomstförstärkningen för dessa två förslag beräknas uppgå till 400 miljonerkronor. Vad som ovan anförts angående reducering av taxeringsvärden vidförmögenhetsbeskattningen bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Skatt på varor och tjänsterMervärdesskattFör närvarande utgår moms med tre olika procentsatser. Engenerell nivå på , en reducerad nivå på förlivsmedel samt en lägsta nivå på 6 %.Vänsterpartiet redovisade i budgetmotionen uppfattningenatt en överdrivet snabb anpassning av momsregler till EU:smomsdirektiv borde undvikas. Den anpassning som då diskuterades gälldebl.a. momsreglerna för undervisning, idrott och kultur.Regeringen redovisar i proposition 1996/97:10 förslag till sådana ändringari den svenska mervärdesskattelagstiftningen för kultur-, utbildnings- ochidrottsområdena som behövs genomföras till följd av medlemskap iEU. Ändringarna innebär i huvudsak att vissa tillhandahållanden av tjänstersom varit befriade från mervärdesskatt blir skattepliktiga.Vänsterpartiet var motståndare till ett medlemskap i men anser att vi,när vi nu är medlemmar, har skyldighet att följa direktiv som tagits och somdet inte finns anledning att ifrågasätta tolkningarna av. I frågor där det kanföreligga tolkningstvister bör vi naturligtvis undvika en alltför snabbharmonisering.Den anpassning som sker med anledning av ovan nämnda proposition är istort sett väl avvägd och tar till vara de möjligheter som vi har att anpassareglerna efter de förutsättningar som finns i . I en separat motionredovisar mer i detalj sin uppfattning när det gällermervärdesskatteanpassning inom nämnda områden.Inom EU pågår en diskussion om att mjuka upp momsdirektiven så att detillåter sänkt moms för tjänsteproduktion. Detta kan skapamöjlighet att sänka mervärdesskatten för viss tjänsteproduktion i syfte attstimulera sysselsättningen. Det är mening att regeringen inomEU bör verka för direktiv som möjliggör en sådan utveckling. Vad som ovananförts om mervärdesskatten bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Energi- och miljöskatterI samband med de överenskommelser som träffades mellanVänsterpartiet och Socialdemokraterna nåddesenighet om ett antal skatteåtgärder med miljöprofil.Om man ser till de stora skattehöjningar som regeringen i övrigt fåttigenom så har miljöinslagen i skattesystemet emellertid minskat relativt sett.Vänsterpartiet har därefter lagt en rad förslag i avsikt att skärpa den grönaprofilen i skattesystem. Förslagen är avpassade så att enmiljömedveten riksdag skall kunna samla sig till en positiv majoritet.Vänsterpartiet konstaterar att det faktiskt finns positiva signaler frånSocialdemokraterna, men att dessa inte är helt entydiga. Det är t.ex. positivtatt en viss miljömedvetenhet speglar det nya förslaget till beskattning avförmånsbilar. visar det emellertid hur svårt miljöintresset, läs AnnaLindh, har att hävda sig mot maktens män, läs , ochGöran Johnsson.Det är viktigt att skärper skattebelastningen på sådan produktionoch konsumtion som påverkar miljön negativt. bör dessutominternationellt, t. ex. inom FN och EU, verka för minimiskattesatser ochhöjda miljöskatter, bl.a. på Co2. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.SkatteväxlingEn uthållig utveckling kräver att produktion och konsumtionstyrs i banor som gynnar hushållning med energi ochnaturresurser. förespråkar ett aktivtanvändande av skatt på energi och miljöavgifter för att skapaett samhälle i ekologisk balans. ser det somnödvändigt att öka skatteuttaget på energi och sådankonsumtion som påverkar miljön i negativ riktning. Dessahöjningar måste emellertid ses i ett samhällsekonomisktsammanhang som tar hänsyn till sysselsättnings- ochfördelningspolitiska effekter. Sådana krav kan tillgodosesgenom att intäkterna från de miljörelateradeskattehöjningarna används för att sänka skatten på arbete,t.ex. genom riktade sänkningar inom branscher där det finnspotential för ökad sysselsättning.Naturligtvis kan denna växling eller en del av en växling utformas på enrad olika sätt. Ett sätt kan vara att försöka bedöma vilka framtidaverksamheter eller branscher som kommer att ha en låg miljöbelastning ochsom man vill främja. försöker man sätta ett pris eller värde på enmiljöbelastning, t.ex. vad det kostar att återställa en skada som orsakats avettutsläpp. Dessa beräkningar blir av naturen komplicerade och svårbedömda.Under 1995 tillsattes en skatteväxlingskommitté för att utredamöjligheterna till att genomföra skatteväxlingar. Trots att kommittén ännuinte har lagt fram sitt slutbetänkande menar att vissamiljöskattehöjningar kan ske . Verksamheter som genererarsamhällekonomiska förluster när man tar hänsyn till miljökostnader bör ta sittansvar . Vad som ovan anfört angående skatteväxling börriksdagen ge regeringen till känna.Industrins engergibeskattningUnder avsnitt 7.4 i budgetpropositionen föreslås att det andrasteget av tidigare beslutade höjningar avproduktionsskatterna på elektrisk kraft återtas och ersätts avhöjda energiskatter på elektrisk kraft och fossila bränslen.Regeringen föreslår att skattesatserna för bränslen höjs och att skatten på elektrisk kraft höjs med 0,8 öreper kWh. menar att statens intäktsförstärkningskall tas ut i företagssektorn och inte hos hushållen. Inuvarande ekonomiska situation är det viktigt att prioriteraåtgärder som gynnar efterfrågeökning i samhället. Det ärolyckligt att på detta sätt ytterligare strama åt för hushållen.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen återkommer medförslag som innebär att industrin blir skattskyldig för elskatttill en nivå som motsvarar hälften av hushållens elskatt.Detta måste kombineras med en takregel för denenergiintensiva industrin.Koldioxidskatt på fossila bränslenKoldioxidskatten på fossila bränslen är en skatt som vi anserbör öka. föreslår i linje med vad vi sagt ireservationen till förstabetänkande -96 att bensinpriset - nettopriset förkonsumenten ska höjas med . De förslagsom regeringen lagt fram innebär en nettoökning med 27 öreper liter. välkomnar denna höjning men anseratt den är otillräcklig för att vi skall klara de förpliktelser vihar när det gäller att minska CO2-utsläppen. krävsen höjning med per liter för att klara av dessakrav.För att kunna bedöma skattesatser avvaktar vibl.a. , slutbetänkandeoch analyser av hur en miljöanpassad kommunikations-sektor ska gestalta sig. Vad som ovan anförts bör som sin meningge regeringen till känna.Miljöskatt på avfallDet behövs också en miljöskatt på avfall som endast slängspå en tipp eller med andra ord som slutförvaras på endeponeringsanläggning. Ett antal utredningar har undersöktlämplig nivå på skatten. Siffror på mellan 50 och 250 kronorper ton har nämnts. I där systemet fungerar bra äravgiften mer än per ton. Kommuner,materialbolag och källsorteringsföretag känner en otålighetöver att beslut om avfallsskatt dröjer. Kretslopps-anpassningen av varu- och materialflöden försenas p.g.a.regeringens senfärdighet. föreslår i ett förstasteg en skatt på avfall som deponeras på per ton.Detta beräknas ge ökade intäkter för staten på ca 1 miljardkronor. bör hos regeringen begära förslag om enavfallsskatt i enlighet med vad som ovan redovisats.Övriga skattehöjningarSkatten på diesel bör höjas fr.o.m. med 25 öreper liter diesel. Detta kan beräknas ge eninkomstförstärkning på . Vad som ovananförts om höjd dieselskatt bör besluta om.En höjd skatt på mineralolja/smörjmedel bör införas fr.o.m. 1997.Inkomstförstärkningen kan beräknas till . Vadsom ovan anförts om höjd skatt på mineralolja/smörjmedel bör riksdagenbesluta om.Fr.o.m. bör även höjd avgift/skatt tas ut på bekämpnings-medel. Beräknad inkomstförstärkning är . Vadsom ovan anförts om höjd avgift/skatt på bekämpningsmedel bör riksdagenbesluta om.Förutom ovanstående skattehöjningar föreslår också enreklamskattehöjning vilket beräknas ge en inkomstförstärkning på 300miljoner kronor. Vad som ovan anförts om en höjd reklamskatt bör riksdagenbesluta om. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 2.1 om skattepolitikens allmänna riktlinjer,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 3.1 om värnskatten,13. att hos regeringen begär förslag till slopat grundavdrag enligtvad som anförts under avsnitt 3.2,14. att hos regeringen begär förslag till höjt grundavdrag enligtvad som anförts under avsnitt 3.3,15. att beslutar om ett nytt skatteskikt enligt vad som anförtsunder avsnitt 3.4,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 3.5 angående ny modell för bilförmånsbeskattning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 4.0 angående egenavgifter,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ram för tillväxt, avsnitt 4.1,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 5.0 angående internationell kontroll ochminimiskatteregler,10. att hos regeringen begär förslag till skärpt avdragstak enligtvad som anförts under avsnitt 5.1,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 6.0 angående enklare regler för enskilda firmor ochhandelsbolag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 6.0 angående framtidsfonder,13. att hos regeringen begär förslag till investeringsbidrag på 3 %av anskaffningskostnaden för inventarier enligt vad som anförts under avsnitt6.1,14. att hos regeringen begär förslag till sjukförsäkringsregler försmåföretagare enligt vad som anförts under avsnitt 6.1,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reducering av socialavgifterna under avsnitt 6.1,116. att hos regeringen begär förslag till skatteförslag för enskildafirmor och handelsbolag/kommanditbolag enligt vad som anförts underavsnitt 6.2,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 6.3 angående den effektiva bolagsskatten,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 6.3 angående minimiskattesats för bolagsskatten,19. att beslutar om en höjning av bolagsskatten från till enligt vad som anförts under avsnitt 6.3,120. att beslutar om införandet av en bolagsvärnskatt enligt vad imotionen anförts under avsnitt 6.3,121. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 6.3 angående dubbelbeskattningen,122. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 7.1 angående en överföring av fastighetsskatten till detkommunala beskattningsområdet,123. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 7.1 angående fastighetstaxeringsregler,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 7.1 angående fastighetsskatt och taxeringsvärde påbostadsrätter,25. att beslutar att återinföra skalsteg i förmögenhetsskattenenligt vad i motionen anförts under avsnitt 7.2,126. att beslutar om reducering av taxeringsvärden vidförmögenhetsbeskattning enligt vad i motionen anförts under avsnitt 7.2,127. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 8.1 angående mervärdesskatten,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 9 angående minimiskattesatser och höjda miljöskatter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 9.1 angående skatteväxling,30. att hos regeringen begär förslag om energibeskattning enligtvad i motionen anförts under avsnitt 9.2 angående industrinsenergibeskattning,131. att hos regeringen begär förslag om bensinprisskattehöjningenligt vad i motionen anförts under avsnitt 9.3,132. att hos regeringen begär förslag om avfallsskatt enligt vadsom anförts under avsnitt 9.4,33. att beslutar om skatt på diesel enligt vad i motionen anförtsunder avsnitt 9.5,134. att beslutar om höjd skatt på mineralolja/smörjmedel enligtvad i motionen anförts under avsnitt 9.5,135. att beslutar om höjd avgift/skatt på bekämpningsmedel enligtvad i motionen anförts under avsnitt 9.5,336. att beslutar om reklamskattehöjning enligt vad i motionenanförts under avsnitt 9.5.1