mot · GK02A431 · 1996-10-07 00:00:00 — länJämtlands län är den del av landet som drabbades hårdast av50- och 60-talens omstrukturering inom jord- ochskogsbruket. I och med att nedgången inom dessanäringsgrenar inte ersattes av motsvarande uppgång inomtillverkningsindustrin drabbades av den störstabefolkningsminskningen - relativt sett - som något ländrabbats av i modern tid. minskadebefolkningen från knappt 154 000 (1953) till drygt 131 000(1970). Alltså drygt 22 000 vilket motsvarar . Undersamma period minskade befolkningen i bara ytterligare tvålän - men inte alls i samma omfattning som i -medan den ökade i alla de övriga länen. T ex ,som ofta anses ha en besvärlig situation, ökade sinbefolkning . hade totalt sett enbefolkningstillväxt på eller ca 900 000 invånareunder denna period.Genom en aktiv lokaliseringspolitik och framför alltbörjan av 70-talet ökade befolkningen i länet till ca 135 000 invånare 1980.Befolkningen har därefter varit relativt stabil. uppgick befolkningen tillknappt 136 000. Nettoförändringen är dock fortfarande -17 000.Den långa sikten -kommunBefolkningsutvecklingen inom kommun varunder , dvs , positiv.Befolkningen ökade med eller drygt 4 000invånare. Jämfört med andra större och medelstoracentralorter var dock utvecklingen svag. Exempelvis såökade befolkningen i kommun med hela 32 %.Under perioden därefter - 1970 till 1995 - har befolkningsutvecklingenvarit jämförbar med utvecklingen inom andra likartade orter. I Östersundskommun ökade befolkningen eller ca 10 000 invånare medanbefolkningsökningen i kommun var 18 %.I och med att befolkningsökningen i kommun var väsentligtlägre än jämförbara orter är en rimlig slutsats att ävenÖstersund drabbades av den nedgång som drabbade övriga delar av länet.Länet fick endast ett tillskott vid de stora utlokaliseringarna från Stockholmpå 70-talet, nämligen Arméns tekniska skola och Förvaltningshögskolan somplacerades i Östersund.Efter 1985 har flera statliga verk, bolag och myndigheter flyttat hela ellerdelar av sin verksamhet från till orter utanför länet. Den statligaverksamheten har därmed blivit kraftigt försvagad. Militären med sina 1 700anställda utgör den enda sysselsättningsmässigt starka kvarvarandestatliga lokaliseringen i och även i länet som helhet.Östersunds roll i länetGenom befolkningsökningen i kommun ochminskningen i övriga delar av länet har relativabetydelse för länet ökat. bor närmare 60 000 personer iÖstersund vilket motsvarar av länets befolkning. Änfler är beroende av arbetsmarknaden i kommun,vilket tydligt framgår av att mer än hälften, , av länetssysselsättningstillfällen finns inom kommunens gränser. Ikommunen finns dessutom såväl kommersiell som offentligservice som vänder sig till befolkningen i stora delar av länetoch i vissa fall till hela länet.Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i kommun hardärför en mycket stor betydelse för utvecklingen i . Eftersomsåväl den kommersiella och den offentliga servicen i har storadelar av länets befolkning som sina kunder är även starkt beroendeav utvecklingen i resten av länet.Östersund är dessutom den enda större orten i länet och avståndet till ortermed motsvarande storlek i angränsande län är stort. Även detta förhållandeleder till att det ömsesidiga beroendet mellan och övriga delar avlänet är större än mellan motsvarande orter och områden i andra delar avlandet.Den nuvarandearbetsmarknadenSysselsättningsstrukturen i länet och kommunen avvikerkraftigt mot riket som helhet. Främst består skillnaden av attindustrisektorn är väsentligt mindre än i riket och att denoffentliga sektorn är betydligt större.Hela den privata sektorn i är alltså förhållandevis liten, vilketinnebär att den får svårt att suga ett arbetskraftsöverskott. Attrationalisering-arna inom den offentliga sektorn dessutom förväntas fortsätta göra naturligt-vis saken än sämre.Östersund och har drabbats hårt avstatliga neddragningar och utflyttningar. Särskilt harminskningen varit kraftig. förlorade Östersundskommun av sysselsättningstillfällena inom denna sektor.Följande nedläggningar har gjorts av statliga verk och bolag:- regionkontor till och -- Postens regionkontor till -- Telias regionkontor till -- Militärområdesstaben till -- Flygets sektorstab och till -- SJ-verkstaden nedlagd 1991-- Försvarets förvaltningshögskola delvis nedlagd 1994-- Häktet nedlagt 1996-- till -- för till -- Lantmäteriet har sin ledningsorganisation på annan ort.-Den statliga verksamheten har således kraftigt försvagats iÖstersund. Det är dessutom till stor del statligaledningsfunktioner som flyttats. Staten drar sig alltså bortfrån och , vilket kan tolkas som attstaten inte tror på utvecklingen i inlandet. Detta har redanresulterat i att det blivit svårare att få till stånd privataetableringar i och län.Tyvärr förstärker årets budgetproposition trenden att ledningsfunktionernaflyttar från länet.- ledning och centrala funktioner flyttas tillHärnösand-- Utredning pågår om skattemyndighetens ledning samlokaliseras medkronofogdemyndighetens ledning-- ledning flyttas till -- Frivården inom kriminalvården inordnas i en organisation som leds frånSundsvall.-Slutsatsen är att länet ur de statliga verkens synpunkt endastär en del i en stor region.Försvarspropositionen innehåller det glädjande beskedet att Norrlands-brigaden NB5 blir kvar i . Trots det innebär propositionen enkraftig åderlåtning av antalet anställda inom försvaret. Artilleriregementet A4läggs ned, andra fördelningen läggs ned, försvarsområdesstaben försvinnertill största delen tillsammans med sina stödfunktioner. Underhållsresursernapåverkas också påtagligt. Sammantaget kan 300-350 av de militärt anställdaförlora arbetet. Väl så viktigt är att de återstående ledningsfunktionernaförsvinner från finns varsel som motsvarar ytterligare ca700 jobb i länet varav ca 400 finns i kommun.SkogbruketJämtlands län är ett stort skogslän med av landetsproduktiva skogmarksareal. Endast av råvaranförädlas i länet. Avverkningsnivån kan långsiktigt höjas fråndagsläget med 300 000-400 000 kubikmeter skog per år.Relativt sett till andra näringar i länet är lönsamheten för skogsägarna låg iJämtlands län. är skogsvårdskostnaderna relativt höga, mätt ikronor per avverkad kubikmeter, genom att kubikmassorna per hektaravverkning är låga. Klena dimensioner, låga kubikmassor per hektar, storandel gran i avverkningen, långa transporter för personal, maskiner och virkesamt ofta svåra snöförhållanden bidrar till att skogsägarnasekonomiska avkastning från skogen inte blir så hög i som iandra delar av landet.Ett aktivt skogsbruk bidrar till att bibehålla och också öka sysselsättningeni vårt läns glesbygder. Skogsbruket har en mycket stor betydelse somunderlag för att kunna bibehålla en viss servicenivå för befolkningen iglesbygden.De kostnadsnackdelar eller "merkostnader" som drabbar inlandsvirket är:- Högre transportkostnader p g a längre transportavstånd och beskattning avtransportarbetet. Egentligen är det kostnaden och inte avståndet i km somär avgörande, men sambandet är givetvis starkt.-- Högre terrängtransportkostnader p g a glesare skogsbilvägnät och därmedlängre medelavstånd till bilväg. (Kostnaden för terrängtransport av engiven virkesmängd en given sträcka är större änlastbilstransport på bilväg.) -- Högre avverkningskostnader per avverkad kubikmeter eftersom virkes-förrådet/ha är lägre.-- Högre skogsvårdskostnader per avverkad kubikmeter p g a ovanstående.För lika stor virkesvolym åtgår större areal som skall åtgärdas. I storadelar av länet - över 400-500 meters höjd över havet - ger naturligföryngring ett mycket osäkert resultat vilket innebär färre möjligaföryngringsmetoder.-För att förbättra situationen för skogsbruket i inlandet måste"merkostnadsfaktorerna" angripas.TransportkostnadernaÅt själva avståndet är inte mycket att göra. Däremot kankostnaden per km påverkas av vägarnas standard och avrationella transportsystem (lastbil/järnväg). Utformningen av transportsystem är en fråga förnäringen tillsammans med "samhället" som ju svarar för demöjligheter som står till buds. Det allmänna vägnätet - intebara de största vägarna - måste således förbättras avsevärt.För vissa virkessortiment kommer "färskheten" att vara ettkvalitetskrav vilket inte kan kombineras med omfattandeavstängning av vägar under längre perioder.SkogsbilvägarI vårt glest befolkade län utgör skogsbilvägarna en viktig delav den totala infrastrukturen. Dessa vägar är primärt till förde areella näringarnas behov, men är naturligtvis av väsentligbetydelse för t ex elkraft- och teleföretagens möjligheter attutföra utbyggnad, service och underhåll på sina anläggningarpå ett effektivt sätt. I behövs nybyggnad eller förbättring av ca60 mil skogsbilvägar nedanför gränsen till fjällnäraskog. Det är angeläget att skogsbilnätet byggs utplanmässigt, så att det gör störst nytta per meter väg. Det ärockså viktigt att ta hänsyn till andra intressen, t ex naturvårdoch rennäring, när vägarna byggs.SkogsvårdEn god och effektiv skogsvård är av avgörande betydelse förett bra och uthålligt skogsbruk. För att stimulera skogsvårdenborde ett regionalpolitiskt stöd utgå. Denna möjlighet börutredas.JordbruketSverige har via EU förbundit sig att producera högst 3300miljoner kilo mjölk . Kvotåret sträckersig från till . Överskridslandskvoten utgår superavgift, ett straff för att inteföljer ingånget avtal.Varje bonde har en egen gårdskvot. Just nu producerar 472 av NNP:smedlemmar över denna kvot. Nästan 200 av dess bönderligger eller ännu högre över sin tilldelade ram.Om - totalt sett - överskrider sin kvot, måste varje enskild bondesom överskridit sin gårdskvot vara med och betala superavgiften. Detta kanbli mycket kostsamt, och många bönder riskerar att gå ekonomiskt omkull.Många av dessa är unga familjer som satsat egna pengar, lånat och byggt uttill en produktion som "inte är godkänd" enligt EU:s och Jordbruksverketssätt att se saken.En omfördelning av mjölkkvoterna bör övervägas i syfte att ge bönderna iNorrland större gårdskvoter.KommunikationAvgörande för samhällets utveckling är väl fungerandekommunikationer. utgör härvidlag ingetundantag. Grundläggande service i vägar, järnvägar, flyg,post och telekommunikationer är en absolut nödvändighet.VägarnaVägarna spelar en strategisk roll i länets utveckling. Det ärrimligt att människor och företag som verkar i vårt områdeskall ha en med landet i övrigt likvärdig vägstandard. Så ärdet inte idag.Jämtlands län har, med något undantag, låg vägstandard, med bl a denstörsta andelen grusvägar i landet. Här spelar svårarbetat markunderlag roll,men också sättet att fördela väganslaget över landet.Med tanke på bl a skogsindustrins mycket stora betydelse för vårt län, ärdet inte tillfredsställande att en så stor del av vägnätet måste stängas avunderlånga tider . Denna brist måste ovillkorligen åtgärdas. Ett första stegbör vara att genomföra KomKom:s förslag om utökade insatser till drift ochunderhåll på vägnätet i skogslänen.JärnvägarStomjärnvägen från till norska gränsen är en av defyra järnvägsförbindelser har med . Densvenska delen av järnvägen är en del av Mittbanan, och utgören viktig länk i projektet som syftar till attetablera snabbtågstrafik på sträckan väster om är av stor regionalpolitisk betydelse,inte minst för turistnäringen i västra är av yttersta vikt att upprustningsplan fullföljs.Den långsiktiga målsättningen måste vara att skapa en ringlinjeStockholm-Östersund-Trondheim-Oslo-Karlstad-Stockholm med snabbtåg ibåda riktningarna.TeleUtbyggnaden av telekommunikationerna i harväl uppfyllt de regionalpolitiska målen . Degrundläggande förutsättningarna kan därmed sägas hatillskapats. Däremot är nuvarande teletaxor ogynnsamma fören bra utveckling.Om verksamheter i vårt område skall kunna konkurrera med de södradelarna av landet, måste taxorna göras om för att bli konkurrensneutrala.GlesbygdsbutikernaDen lokala servicen i glesbygd är på väg att utarmas. Under1980-talet försvann mer än 700 glesbygdsbutiker. Därtillkommer butiksnedläggningar i orter med mer än 200invånare. första hälft har vi kunnatkonstatera att ytterligare butiker försvunnit. Utslagningen avlanthandlare har pågått . Det har tidigare intehaft så stor betydelse eftersom det oftast funnits mer än enbutik i de mindre orterna. Den kvarvarande butiken harkunnat hålla servicen uppe. Om man ser detföretagsekonomiskt kan det oftast ha varit en riktigutveckling. Det är när den sista butiken försvinner som denlokala servicen får en oacceptabelt låg nivå. Då fårinnevånarna en betydligt högre kostnadsnivå för att kunnatillfredsställa sina basbehov av livsmedel och andraförnödenheter.Den strategi som bör gälla för stöd till glesbygdshandel utöver destödformer som redan finns borde inriktas på att stödja införandeav modern datateknik. Det är där de framtida utslagningsmekanismernakommer att infinna sig, när man inte har råd att hänga med i den teknik-utveckling som pågår inom handeln.Bolagisering ochregionaliseringDe senaste årens bolagiseringar, privatiseringar ochmarknadsanpassningar har gått snabbt och har genomförtsutan tillräckliga analyser av följderna i olika delar av landet.Erfarenheterna av avreglering av t ex flygtrafiken är i huvudsak negativa.Regionaliseringarna har också inneburit försämrad service och kontakterlokalt, liksom en utarmning av kompetens.Vi vill återinföra ett helhetsansvar i bolag, verk och myndighetsledningar.Analyser av de regionalpolitiska konsekvenserna av beslut inom de olikasektorsområdena måste göras innan besluten om förändringar fattas.Regionalpolitiska hänsyn måste byggas in i beslutsprocesserna inom de olikasektorsområdena. Likaså bör effekterna av den sammanslagning ochregionalisering av verksamheterna som pågår noga analyseras. Det snävalönsamhetsintresset måste vägas mot krav på närhet och rimlig servicenivå.UtvecklingsmöjligheterJämtlands län och speciellt erbjuder en mycketattraktiv boendemiljö. Fina bostadsområden med fjälleninom räckhåll och stor tillgång till rekreationsområden, jaktoch fiske attraherar kvalificerade och utbildadepersoner. Den kommunala (offentliga) servicen är mycket välutbyggd. Kommunikationerna är goda med flyg, järnväg ochpå väg. Närheten till Trondheimsområdet med en storhögskola/universitet och kulturella begivenheter ger speciellamöjligheter. Dessa tillgångar gör att det alltid har varit lätt attrekrytera kvalificerade anställda till Östersund.Mitthögskolan och dess del i utvecklas på ett positivt sätt. Denav regeringen föreslagna satsningen på högskoleutbildning ger ettmycket intressant tillskott av teknisk utbildning. har haft godamöjligheter att rekrytera väl utbildad personal upp till civilingenjörsnivå. Detgäller också många andra företag. Personal som sedan är trogna företaget.Tillgången på mark, industrimark, industri- och kontorslokaler är god ochkan anpassas till olika behov.Det elektroniska kommunikationsnätet är väl utbyggt till Östersund.Kommunen investerar nu i ett stadsnät som förenklar och förbilligarkommunikationerna fram till företag och enskilda. En mycket kraftig satsninggörs också för att föra in IT och IT-användning i skola och undervisning. Alltför att inspirera och utbilda för framtidens arbetsmarknad.Men enligt vad som ovan framförts, krävs det att centrala beslut stödjer depositiva utvecklingsmöjligheterna och inte motverkar den genom ett snävtsektorsstärkande och brist på helhetssyn. En god regional utveckling kräveratt man inom viktiga områden tar hänsyn till de effekter som politiken får iolika regioner.Genom en god utveckling i landets alla regioner skapas också en godnationell tillväxt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regionalpolitiska analyser och hänsyn i samband medutarbetande av för regionerna avgörande frågor och förslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av helhetssyn och samhällsekonomiska analyser vidförändring av statlig verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av god vägstandard i det allmänna vägnätet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skogsbilvägar,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en god och effektiv skogsvård,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av mjölkkvoter,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullföljande av upprustningsplan,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutrala teletaxor,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till glesbygdshandeln.