mot · GJ02Ub27 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. I arbetet för att stärka som kunskapsnation spelar denhögre utbildningen en nyckelroll. Reformeringen avvillkoren för den högre utbildningen och utbyggnaden avantalet platser vid högskolor och universitet är väsentligadelar av detta arbete. Reglerna för tillträde och antagning tillhögre studier utgör en integrerad del av reformpolitiken.Antagningsprocessen fyller flera syften. Den viktigaste är att fastställaregler som uttrycker att eleven har nödvändiga förkunskaper för tillträde tillaktuell utbildning. Därtill kommer att antagningen skall utgöra grund förurval av sökanden till olika utbildningar. Ett annat syfte är att ge elever igymnasieskolan information om de krav som ställs för fortsatta studier.Under den borgerliga regeringen gavs högskolor och universitet ansvaretför att själva utforma regler för antagningen. och högskolorsjälva, utifrån sina erfarenheter och kunskaper om de olika utbildnings-vägarna, skulle ges frihet att formulera egna regler ligger helt i linje medförändringsarbetet. Därtill kommer att friheten ger utbildningsenheternamöjligheter att pröva olika typer av särskilda antagningsregler, vilket motbakgrund av åtminstone vissa utbildningars särskilda profil är motiverat. Desärskilda behörighetsvillkoren skulle dock ställas så att de är relevanta förden aktuella utbildningen. Grundläggande för urvalet, om man måste väljabland många sökande, bör vara den sökandes kunskaper, erfarenheter ochsärskild fallenhet för den sökta utbildningen.Reformeringen förutsatte att det ligger i högskolornas och universitetenseget intresse att informera gymnasiets elever om de principer som ligger tillgrund för antagning vid respektive skola. Dessutom förutsattes, om änindirekt viss samverkan mellan högskolor och universitet. Erfarenheternavisar emellertid att det senare fungerat mindre väl och den kritik som de nyaantagningsreglerna fått handlar i huvudsak om bristande information tillelever och lärare i gymnasiet.Ännu en återställareI proposition 1995/96:184 föreslår den socialdemokratiskaregeringen en återgång till regler som liknar dem som gälldeföre den omfattande reformeringen av den högreutbildningen.Vidare föreslår regeringen ett återkallande av att ett statligthelägt servicebolag bildas, med högskolorna som företrädare för staten, ochlikaså ett återkallande av ett bemyndigandet (bet. 1994/95:UbU17) till rege-ringen att besluta om nedläggning av Verket för högskoleservice. Detta är enlogisk konsekvens av den centralisering av intagningsreglerna som regeringenföreslår.Allmän behörighet blirgrundläggande behörighetRegeringens förslag bygger på utredningarna Allmänbehörighet för högskolestudier och Behörighet och urval.Därmed föreslås att följande resultat i den nyagymnasieskolan skall krävas:1. lägst betyget godkänd på kurser som motsvarar av antaletgymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program eller2. lägst betyget godkänd från gymnasial vuxenutbildning i kurser somomfattar av antalet gymnasiepoäng som krävs för ett slutbetygfrån gymnasial vuxenutbildning.Som regel skall minst en tredjedel av platserna besättas pågrundval av betyg. Likaså skall minst en tredjedel besättasgenom resultatet av högskoleprovet. Särskilt prov fåranvändas enbart vid utbildningar som kräver särskildkompetens.Arbetslivserfarenhet skall ge 0,5 poäng arbete på minsthalvtid. Som tidigare gäller att hälften av dem som antas på grundval avhögskoleprovet får tillgodoräkna sig detta tillägg.Utredningens förslag att det skulle fordras minst betyget godkänd isamtliga kärnämnen, dvs. de kurser som är gemensamma för samtliganationella gymnasieprogram med undantag för ämnena idrott och hälsa ochestetisk verksamhet, tillstyrks av en majoritet av remissinstanserna. Rege-ringen har däremot ansett detta vara onödigt och det återfinns som framgårovan inte i propositionen.Propositionen sägs syfta till att öka rättssäkerheten för studenterna genomen särskild antagningsordning. Enligt vår mening kan förbättrad informationoch härigenom en ökad tydlighet erhålles genom användande av moderninformationsteknik, utan att man ändrar antagningsbestämmelserna.Mångfald förutsätter lokalaantagningsreglerRegeringens förslag medför en centralisering och ennivellering av inträdet till högskolan, vilket är en klarförsämring av den studerandes villkor. Det som manmöjligen vinner i form av enkelhet och synkroniseringförloras mångdubbelt i form av mindre valfrihet ochmångfald i urvalet för den enskilde studenten.Propositionen innebär att kraven för allmän behörighet till högskolan höjs.Goda förkunskaper underlättar studentens möjlighet att fullfölja sinutbildning. Det är dock beklagligt att regeringen avstår från krav om godkänti kärnämnen då det får förutsättas att goda kunskaper i exempelvis svenska,matematik och engelska är helt nödvändiga för att med framgång studera påhögskolenivå.I enlighet med de flesta remissinstanser anser vi att det är väsentligt attbehörighets- och urvalssystemet tydligt måste avspegla och harmonisera medden ökade mångfalden inom högskolan. De särskilda urvalsproven är därförett bra komplement till andra urvalskriterier. Det är inte bara konstnärligautbildningar som kräver talang, utan det är minst lika viktigt vid andrautbildningar såsom vård- och läraryrken.Det nya betygssystemet slår inte igenom . Den kritik ombristande information som finns, liksom debatten om de kriterier som vissahögskolor satt upp måste ses som "barnsjukdomar" som är av övergående art.Vi utgår från att högskolorna är lyhörda för framförd kritik och i relevantafall löser uppkomna problem. Mot den bakgrunden anser vi att det ärklåfingrigt att gå in och ändra i ett antagningssystem som ännu inte prövats.Det skapar otrygghet hos alla parter. Vi anser därför att detta är en heltonödig proposition, som bör avslå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antagning till den högre utbildningen.