mot · GK02Fi204 · 1996-10-07 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetBibehållen kompensationsnivå i a-kassan0-1446-1446Ändrat arbetsvillkor i a-kassan till 12 månader-826-1550-2169Sänkt lägsta dagpenning till 210 kr-289-269-248Återinförd allmän försäkring0413413Höjd finansieringsavgift-2479Bortre parentes vid (netto)0-2066-4132Avindexerad a-kassa-723-723-826OTA-platserna avvisas-207-196313. Arbetsmarknad och arbetslivReducerad arbetsmarknadsutbildning-620-930-1859Avskaffat bidrag för utbildning i företag-413-413-413Utbildningsvikariat avskaffas000Ny äldreåtgärd525171033Avvisande av OTA (kringkostnader)-155-207Avskaffande av Datortek (kringkostnader)-31-62-124Avskaffande av ALU (kringkostnader)-41-72-155Besparing Arbetsmiljö-372-455-444Besparing AMV, förvaltningskostnader-52-52-103Avvisande av förlängt lönebidrag-21Borttagande av rekryteringsstöd62062014. StudiestödOmfördelning av studiestöd m a a omprioriteringav studieplatser-618-643-473Avvisad besparing på studier i utlandet252526Stipendium efter genomgånget basår avvecklas-40-39-3815. Utbildning och universitetsforskningSamordning av och och tillsyn av skolan909090Återbördande av medel för skolforskning m.m.404039Satsning på kvalitetsutveckling av skolan62111177Nej till regeringens "utbildningspaket"-2546-2906-3088Satsning på KOMVUX120012001200Satsning på kvalificerad yrkesutbildning400601804Satsning på tekniskt basår303030Satsning på universitet och högskolor73121238Annan inriktning på högskolan i Malmö-139-328Speciella genustjänster m.m.-94-94-94Nej till särskilda medel till regeringens förfogande-105-105-105Minskad administration, CSN-30-30-30Förstärkning av forskningsområden313314313Satsning på rymd-och polarforskning202020Satsning på europeiskt forskningssamarbete707070Satsning på vetenskaplig utrustning30303016. Kultur, medier, trossamfund och fritidStatens kulturråd, allmän kulturverksamhet,, litteraturstöd, folkbildning, bidrag tillallmänna samlingslokaler m.m.-465-491-51717. Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggandeBoverket, administration-20-29-31Räntebidrag m.m.-800-1369-2545Bostadsbidrag, avvecklas för ungdomar under 29år m.m.-600-777-942Länsstyrelserna, administration-150-165-169Lantmäteriverket, förvaltningskostnader-20-29-2918. Regional utjämning och utvecklingRegionalpolitiska åtgärder-408-532-644Nedsättning av sociala avgifter-180-177-146Sysselsättningsbidrag-71-97-189Transportstöd-23-23-5519. Allmän miljö- och naturvård00021. : Administrationskostnader-50-72-94Drift och underhåll av statliga vägar-200-243-236Byggande av vägar-250-667-1402Byggande av länstrafikanläggningar-100-146-189Banverket-100-146-189Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar-100-146-142Nyinvesteringar i stomjärnvägar, samt ers. förkap.kostn.-650-1505-2356Bidrag till Sjöfarten-100-194-377Köp av interregional persontrafik på järnväg-100-401-389Ers. till Posten f. rikstäckande betalnings- ochkassaservice-200-194-189Bidrag till SMHI-20-20-1922. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar.Satsning på EU:s miljöprogram m.m.26262623. NäringslivStatligt ägda företag, koop. forskn.,m.m.-45-43-42SGU:s undersökningsverksamhet666Teknisk forskning och utveckling20019418824. Allmänna bidrag till kommunerUrsprungligt utrymme för momsavdrag återställs-4649-4649-4649Avreglering av kommunsektorn-3099-3099-3099Neutralisering av skattebasökning/kostnads-minskning*Ytterligare en karensdag-1550-1550-1550Neutralisering av egenavgiftssänkningar-4020-5760-5887Kompensation m a a infört vårdnadsbidrag-2376-2376-237625. Summa-15693-17433-17560* Förslagen innebär att de kostnadsminskningar och denökning av basen för kommunalskatt som följer av våraförslag neutraliseras. Den kommunala ekonomin påverkasinte.(26. Statsskuldräntor m.m.)27. Avgiften till Europeiska gemenskapen000Summa utgiftsområden-38 929-49 321-61 475Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgetenFörändringar inom pensionssystemet-1790-3748-5703Summa Socialförsäkringar vid sidan avstatsbudgeten-1790-3748-5703Ränteeffekt av privatiseringar-1033-2066-3099Utgiftsminskningar (netto, mkr)-41752-55135-70277Tabell 7Skatteförändringar mdr kr (penningvärde)Effekter av förslag i motion 1996/97:Fi407 Attkunna leva på sin lön199719981999Allmänna egenavgifter sänks till 3 procent-12,70-18,20-18,60Allmän löneavgift slopas-3,30-6,50Återställande av skattereformen-5,30-6,40-1,20Grundavdraget höjs till *-2,60-2,60-2,60Grundavdrag för barn (10.000) införs*-5,30-5,30-5,30Statlig finansiering av kommunalskattesänkning-9,50-23,70Sänkt fastighetsskatt-3,30-4,10-4,80Sänkt skatt på pensionsparande-1,00-2,90-3,90Successivt återställd moms på livsmedel8,408,40Försämring av inflationsskydd avvisas-0,84-0,92-0,92Höjd energiskatt för el och bränsle avvisas-0,47-1,09-0,93Delsumma:-31,51-45,91-60,05* Kommunerna kompenseras fullt utEffekter av förslag i motion 1996/97:N269Företagandets villkorSlopad dubbelbeskattning-6,10-6,10Slopad förmögenhetsskatt-1,50-3,50-3,50Sänkt kapitalinkomstskatt0,100,100,10Breddat riskkapitalavdrag-0,30-0,30-0,30Lindrade regler för fåmansbolag-0,50-0,50-0,50Sänkt bränsleskatt på arbetsredskap-0,50-0,50-0,50Skattereduktion för vissa hushållsstjänster0,000,000,00Avdrag/skattereduktion för reparationer ochunderhåll av egen bostad-1,00-1,00-1,00Delsumma:-3,70-11,80-11,80Effekter av våra ställningstaganden tillförslag i liggande propositioner, i aviseradepropositioner samt övriga egna förslagHöjd insättargarantiavgift för banker avvisas-0,95-0,75-0,75Halvering av representationsavdrag avvisas-0,20-0,50-0,50Reducerade socialavgifter avvisas *2,102,302,30Särskild löneskatt på vinstandelar avvisas0,00-0,10-0,10Höjd koldioxidskatt för industrin avvisas-0,38-0,37-0,36Begränsad lindring av dubbelbeskattning avvisas**3,503,50Försämrade regler för periodiseringsfondavvisas-3,00-3,00Avfallskatt avvisas-0,40-0,40Slopad reklamskatt och neutral tidningsmoms0,000,000,00Förändring av moms på utbildning-0,17-0,17-0,17Avdrag för styrkta barnomsorgskostnader-0,90-0,90-0,90Finansisering av arbetslöshetsförsäkring9,409,40Utnyttjande av 2-mdr kronors-ram från 19940,800,701,60Avsatt för ytterligare skattesänkningar-2,00-2,00-4,00Delsumma:-1,707,716,62* I motion 1996/96:Fi407 föreslås en betydligtstörre sänkning av skatten på arbete** I motion 1996/97:Fi407 föreslås attdubbelbeskattningen slopas heltTOTALSUMMA:-36,91-50,00-65,23Långsiktiga effekter av denmoderata politikenEffekter av högre tillväxtEn omläggning av politiken på det sätt vi föreslår skulle efterhand få positiva effekter för tillväxt, sysselsättning ochoffentliga finanser. Vi har dock inte räknat oss några sådanaeffekter till godo vid utformningen av det moderatabudgetalternativet, eftersom de inte kan intecknas förrän deuppstår.Regeringens högtillväxtalternativ i propositionen ger en illustration avvikten av en väl fungerande arbetsmarknad och lönebildning försysselsättningen, tillväxten och de offentliga finanserna. Detta alternativ kanemellertid inte realiseras med regeringens politik.Det är också genom en kombination av besparingar i regelsystemen ocheffekterna på de offentliga finanserna av en högre tillväxt och en minskningav antalet personer som är beroende av offentliga bidrag för sin försörjning,till följd av exempelvis arbetslöshet, som skatteuttaget kan föras ned tilleuropeisk nivå. Det är mot den bakgrunden den moderata politiken inriktaspå att skapa goda förutsättningar för klart högre tillväxt än under det senastekvartsseklet.En högre tillväxt kommer efter hand de enskilda hushållen till godo, bl.a. iform av fler arbetstillfällen och ökade reallöner. Förbättringen av deoffentliga finanserna till följd av en sådan utveckling ger också utrymme föri motsvarande mån lägre skatter. Det är därför intressant att se hur mycketBNP ökar per hushåll med en högre tillväxttakt.I följande räkneexempel har vi utgått från en omläggning av politiken somger förutsättningar för en tillväxt på under konjunkturcykelnunder . har vi bedömt att tillväxten skall kunnauppgå till (0,högre än i regeringensbedömning), eftersom det tar tid innan politikskiftet hinner få effekt. Vi harinte försökt bedöma hur en genomsnittlig tillväxt på underperioden varierar mellan åren.Tabell 8Långsiktig effekt av en högre tillväxt19971998199920002001Real BNP-tillväxt enligtregeringens bedömning vidnuvarande politik2,32,62,42,02,0Högre tillväxt2,63,03,03,03,0Skillnad i BNP-nivå mdr kr,löpande priser513254771Skillnad i BNP per hushåll kr,löpande priser1 2003 2006 10011 50017 300Som framgår av Tabell 8 ger en högre tillväxttakt till följd avde kumulativa effekterna efter hand stora ökningar avproduktionen. motsvarar denna ökning drygt17 per hushåll i genomsnitt.Effekter av lägre skatter och mindrearbetslöshetVarje arbetslös industriarbetare som anställs i den privatasektorn medför i ökadeskatteintäkter och minskade offentliga utgifter enligtberäkningar på . Inom denprivata tjänstesektorn blir beloppet lägre. Med moderatpolitik skulle förbättringen av de offentliga finanserna förvarje nytt jobb bli mindre, eftersom vi föreslår lägre skatterpå arbete och lägre bruttoersättning vid arbetslöshet.Sammantaget utgår vi i följande bedömningar från enförbättring av de offentliga finanserna på, lågt räknat,per arbetslös som erhåller arbete i denprivata sektorn.Förutom de effekter som uppkommer till följd av de omfattandestrukturella reformer av svensk ekonomi som vi föreslår har vårt förslag omskattereduktion och slopade arbetsgivaravgifter för hushållstjänsterpotentialen att leda till tusentals nya "vita" arbeten inom den enskildatjänstesektorn. Utredningen om tjänstesektorns beskattning (SOU 1994:43)uppskattade antalet möjliga nya arbetstillfällen i denna sektor till uppemot60 000. Med de omfatttande åtgärder som vi föreslår torde detta i stort settkunna realiseras.Vi antar att ungefär 30 000 fler arbetslösa skulle kunna få anställning i denprivata sektorn jämfört med i regeringens baskalkyl - 15 000 fler1997, eftersom det tar tid för politiken att få effekt. Härtill antas komma40 000 nya jobb till följd av de nya förutsättningarna för hushållstjänster.Sammanlagt skulle då 175 000 fler arbetslösa vara anställda i den privatasektorn jämfört med i regeringens basalternativ, som denoffentliga sektorns finanser skulle ha förbättrats med 21 miljarder kronor.Arbetslösheten skulle bli lägre än vad som följer avregeringens bedömning år 2000.Tabell 9Effekter på de offentliga finanserna av ökad sysselsättning19971998199920002001Ytterligare antal arbetslösa som fåttanställning i privat sektor, tusental154575105135Effekter avseende hushållssektorn, tusental1025303540Summa2570105140175Förbättring av de offentliga finanserna, mdr kr38,412,616,821 Effekter av lägre räntorEtt ökat förtroende för finanspolitiken genom störreutgiftsminskningar, större skattesänkningar och ett bättrebudgetsaldo, samt för penningpolitiken genom enlagstiftning om en mer oberoende riksbank och ettdeltagande i skulle medföra att räntemarginalengentemot kunde minska. Vid ett EMU-deltagandeskulle räntemarginalen i princip helt försvinna.Givet att ungefär två tredjedelar av den offentliga skulden är placerad isvenska kronor och att en tredjedel av kronskulden omsätts skulle deoffentliga ränteutgifterna minska med ochmed , om räntemarginalen krympte ochfr.o.m. 1999 eliminerades helt och hållet.Tabell 10Effekter på de offentliga ränteutgifterna vid ökat förtroende(miljarder kronor löpande priser)19971998199920002001Skillnad mellan svensk och tyskfemårig ränta, %, enl. regeringen1,61,11,01,01,0Skillnad vid deltagande i ERMsamt EMU från 19991,20,5000Den offentliga sektornskonsoliderade bruttoskuld, enl.regeringen1 3841 3971 3871 3571 300Den del av skulden i svenskakronor som skulle ha omsatts tillden lägre räntan*308621924905867Lägre offentliga ränteutgifter*(deltagande i samt EMU från1999)1,23,79,29,08,7* 2/3 av de offentliga lånen antas vara placerade i svenska kronor och dessaantas omsättashelt på tre årFörutom att de offentliga ränteutgifterna skulle minska viden lägre räntenivå skulle naturligtvis företagens ochhushållens kostnader för nya investeringar minska.Högre tillväxt - störreskattesänkningsutrymmeEn politik som leder till högre tillväxt, fler nyaarbetstillfällen och lägre räntor leder i sig till högre reallöneroch mindre bidragsberoende. Ekonomin kommer in i enpositiv spiral. De offentliga finanserna förbättras också efterhand, eftersom baserna för uttag av olika skatter blir större,antalet människor som behöver stöd minskar och kostnadenför att förränta statsskulden minskar.I budgetpropositionen förordar regeringen en politik som innebär attåtminstone den automatiska förbättringen av de offentliga finanserna skallinnehållas av stat och kommun och finansiera nya åtaganden för framtiden.Skall man döma av utvecklingen och uttalandenav olika regeringsledamöter, är sannolikt ambitionen att genom ännu högreskatter också ta i anspråk en del av den reallöneförbättring som annars skullekomma hushållen till godo.Vi moderater avvisar en sådan politik. I stället bör det ekonomiskautrymme som kan växa fram tillfalla hushållen i form av successivaskattesänkningar så att - som ett första steg - balans kan uppnås mellan denprivata och den offentliga sektorn.De räkneexempel vi redovisat i avsnitten 7.1-7.3 visar vilka effekter enomläggning av den ekonomiska politiken i den riktning vi förordar kan ge.År 2001 skulle med en genomsnittlig tillväxt på Sverigessamlade produktion vara cirka 70 miljarder större än vad som följer avregeringens bedömning av utvecklingen med dess politik. Om inga skatterhöjs skulle ungefär hälften av detta utrymme tillfalla medborgarna i form avatt arbetslösa erhåller lön i stället för bidrag och av att reallönerna kan ökasamt genom större avkastning på investeringar. Hälften, cirka 35 miljarderkronor, skulle gå till den offentliga sektorn. Även med hänsyn tillreallöneökningar i denna sektor återstår ett stort utrymme som kan återgå tillhushållen i form av lägre skatter.En politik som leder till att 175 000 personer utöver regeringensbedömning i det s.k. basalternativet får nya jobb i den privata sektorn medföratt de offentliga finanserna förbättras med . Till dendel förbättringen är en effekt av att de som varit arbetslösa nu fårlönär detta belopp en del av den tillväxteffekt som beräknats tidigare. Till dendel, cirka hälften, det är fråga om minskade offentliga kostnader för stöd ochåtgärder skapas ett större skattesänkningsutrymme.Om räntorna kan sjunka ytterligare, bl.a. genom att räntemarginalen motde starka europeiska valutorna i stort sett elimineras, minskar kostnaden förstatsskulden, vilket ökar skattesänkningsutrymmet ytterligare.Sammantaget visar beräkningarna i detta avsnitt att en starkttillväxtorienterad ekonomisk politik kan ge möjlighet att successivt sänkaskatteuttaget - utöver vad som föreslagits i det föregående - med omkring50 miljarder kronor - per hushåll i genomsnitt fram tillår 2001. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till671 miljarder kronor, för till och till641 miljarder kronor i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att för beslutar om fördelning av utgifternapå utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att för budgetåren 1998 och 1999 godkänner den preliminärafördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad som anförtsi motionen,5. att för godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att för godkänner beräkningen avbudgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler i enlighet med vadsom anförts i motionen,7. att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning högst med det belopp som motsvarar detberäknade lånebehovet i enlighet med vad som anförts i motionen.