mot · GK02Jo237 · 1996-10-07 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarAnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA Internationellt samarbeteA 1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.37 414B Jordbruk och trädgårdsnäringB 1 Statens jordbruksverk183 114B 2 Stöd till jordbrukets rationalisering, m.m.45 000B 3 Stöd till avbytarverksamhet m.m.13 00035 000B 4 Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet966B 5 Statens växtsortnämnd1 300B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket23 857B 7 Bekämpande av växtsjukdomar2 629B 8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn149 000B 9 Från EG-budgeten finansierat strukturstöd184 000B 10 Regionala stöd till jordbruket719 000B 11 Från EG-budgetens finansierade regionala stöd tilljordbruket325 000B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket1 085 000100 000B 13 Från EG-budgeten finansierade kompletterandeåtgärder inom jordbruket1 092 500B 14 Arealersättning och djurbidrag m.m.4 950 000B 15 Intervention och exportbidrag förjordbruksprodukter m.m.2 139 000B 16 Räntekostnader för förskotterade arealbidrag, m.m.119 333C FiskeC 1 Fiskeriverket58 166C 2 Strukturstöd till fisket m.m.30 890C 3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisketm.m.80 000C 4 Fiskevård4 61220 000D Rennäring m.m.D 1 Främjande av prisstöd till rennäringen61 700D 2 Ersättningar för viltskador m.m12 5006 000D 3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.1 538E DjurskyddE 1 Statens veterinärmedicinska anstalt74 0047 800E 2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen77 691E 3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder16 832E 4 Centrala försöksdjursnämnden6 909E 5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar89 500F LivsmedelF 1 Statens livsmedelsverk103 051F 2 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden3 868F 3 Kostnader för livsmedelsberedskap28 415F 4 Livsmedelsstatistik31 291F 5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad frånEG-budgeten6 000G Utbildning och forskningG 1 lantbruksuniversitet980 773G 2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader10 501G 3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskningsamt kollektiv forskning204 850G 4 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien882H SkogsnäringH 1 : Myndighetsuppgifter271 393H 2 Bidrag till skogsvård m.m.10 000H 3 Täckande av förluster till följd av statligakreditgarantier..1 000H 4 Insatser för skogsbruket80 200H 5 Internationellt skogssamarbete1 405H 6 Från EG-budgeten finansierade medel förskogsskadeövervakning6 000TOTAL13 324 084168 800Utan mat kan vi inte levaSammanfattningI motionen föreslås till programmet förmiljöersättningar utöver regeringens förslag. Inom denutökade ramen för miljöersättning föreslås bland annat ettsärskilt fjällmiljöprogram, som tar hänsyn till fjäll- ochinlandsjordbrukets speciella förutsättningar, kompensationtill område 4 samt att rovdjursersättning också skall gällarovdjursrivna tamdjur. Vidare anslås 35 miljoner kronorutöver regeringens förslag till en avtrappning avavbytarstödet och ytterligare tillfiskevård.Jordbruk ochträdgårdsnäringInledningDet är mycket enkelt - utan mat kan vi inte leva. Atttillfredsställa hunger tillhör livets allra ursprungligastebehov. Därför blir också reaktionerna våldsamma när detkommer larmrapporter om att den mat vi äter är farlig. Somexempel kan nämnas BSE-sjukan hos nötboskap i England.Idag hotas världens livsmedelsförsörjning på flera sätt. Enligt är jordens biologiska produktionssystem på väg attöverbelastas. Tre exempel på detta är1) att alla de viktigaste fiskevattnen i världshaven utnyttjas maximalt elleröverexploateras,2) att grundvattennivåerna stadigt sjunker som två tredjedelar avallt vattensom tas från floder och grundvatten används till konstbevattning och3) att den tillgängliga jordbruksmarken minskar på grund av urbaniseringoch jordförstörelse.De hot mot jordens långsiktiga produktionsförmåga somovanstående exempel redovisar kan inte lösas med en ökadmarknadsorientering av livsmedelsproduktionen. Iställetmåste lösningen sökas i ökad regional självförsörjning avbaslivsmedel, ändrade produktionsmetoder och ett merextensivt jordbruk.Det behövs mer än en ny ekonomisk världsordning sominte tvingar jordens fattiga länder att producera livsmedel för västvärldensöverkonsumtion.Det är med andra ord livsviktigt att producera hälsosamma livsmedel. Avmiljöskäl och av globala rättviseskäl måste dessa livsmedel dessutomproduceras på ett sådant sätt så att inte jordens långsiktiga produktions-förmåga hotas. För del måste det betyda att det ska finnas ettlivskraftigt jordbruk och en livsmedelsproduktion i hela landet.Det är positivt att regeringen i budgetpropositionen skriver att det svenskajordbruket och den svenska livsmedelsindustrin är framtidsnäringar.Vänsterpartiet delar regeringens ståndpunkt att dessa näringars villkor harstor betydelse för möjligheten att nå viktiga politiska mål som uthålligtillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning.Detsamma gäller regeringens uppfattning om att jordbruket utgör en viktigfaktor i ambitionen att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle.Det är kanske rent av så att det är landsbygdsutvecklingen som måste varautgångspunkten. De areella näringarna jord- och skogsbruk svarar förbetydelsefulla områden i svenskt näringsliv. Jordbruket producerar livsmedeloch ett öppet landskap och skogsnäringen står för en stor del av Sverigesexportöverskott. Antalet jordbrukare minskar. I många byar finns nu bara enenda bonde kvar. Jordbruksproduktionen har av lönsamhetsskäl ochstödformer tvingats in i ett stordriftstänkande som lett till allt störreproduktionsenheter. De små och medelstora gårdarna försvinner, åkrar ochängar växer igen, bygder blir öde. Denna utveckling måste brytas. Allåkermark i måste brukas.En satsning på landsbygdsutveckling och jord- och skogsbruk är ett sätt attskapa många nya arbetstillfällen, spridda över hela landet. Det är också ettsteg på vägen mot den nödvändiga miljöomställningen.EU bromsklossSveriges medlemskap i har förändrat förutsättningarnaför jordbruket. En kraftigt ökad byråkrati, snåriga regelverkoch inflytande av starka särintressen har skapat bådeirritation och missmod i delar av näringen. Trots attjordbrukssektorn som helhet har fått ett ekonomisktöverskott har inordnandet i också skapatregionala obalanser och försämrad lönsamhet inom vissasektorer. I bland annat norra och i stödområde 4krävs att regeringen tar initiativ till ändrade regelverk, så attframtidstron kan återvända.Utgångspunkter för VänsterpartietsjordbrukspolitikVänsterpartiets övergripande målsättning när det gällerlivsmedelsproduktion är att alla människor ska ha tillgång tillhälsosamma livsmedel, producerade med minsta möjligamiljöpåverkan och med ett minimum av transporter.Regeringen skriver att många av de problem som världen står inför idagenbart kan bemötas på global nivå. Som exempel nämns just globalalivsmedelsförsörjningsfrågor. delar inte den uppfattningen.Varje land har ett ansvar för sin egen livsmedelsproduktion och det finnsalltid åtgärder att vidta på hemmaplan. Ett exempel kan vara att utnyttja densvenska jordbruksarealen på ett sådant sätt att vi kan öka självförsörjnings-graden och minska behovet av långväga livsmedelstransporter. Att skapaökad medvetenhet om tillståndet i världen och att driva en progressiv politiki EU är också medel som kan användas på hemmaplan.På flera områden har regeringen en bra inriktning i arbetet med attförändra EU:s jordbrukspolitik. Det gäller framför allt synen påmiljöanpassning och kraven på djurskyddsområdet. När det däremot gällerden övergripande målsättningen med marknadsorientering och ökadkonkurrenskraft finns det dock svårigheter som regeringen inte tar upp. Detfinns en klar målkonflikt i att öka livsmedelsexporten ochmarknadsorienteringen om man också ska ta hänsyn till globalalivsmedelsfrågor, miljöproblemen och övergripande hälsofrågor. Därför ärdet heller inte självklart att ökad konkurrens och ökad export är förenligtmed en hållbar global livsmedelsproduktion eller med övergripandehälsofrågor. Det är uppenbart så att BSE-utbrotten i och denökande mängden salmonellainfekterade livsmedel som kommer till Sverigehar en direkt koppling till en ökande handel på livsmedelsområdet. Dethandlar dessutom om riskerna med spridning av biologiska organismermellan kontinenterna.Frågan om vilken strategi och EU skall driva för att också ta ettglobalt ansvar är inte enkel, men regeringen har ett ansvar för att debattenlyfts upp på dagordningen och får föras förutsättningslöst.B 3 Lantbrukets avbytartjänstRegeringen föreslår att det statliga stödet till avbytartjänsteni princip avvecklas . Kvar blir vissjourverksamhet samt reseersättningar. anseratt stödet till avbytartjänsten inte kan avbrytas så abrupt somnu föreslås. som stödet har avtrappats har av de ca 1 700 anställda förlorat sina arbeten. Med nuföreslagen ram kommer ytterligare uppskattningsvis 400avbytare att mista jobbet. Vi föreslår istället att stödetavvecklas under t ex och att ramen höjs med35 miljoner kronor.B 6 Miljöförbättrande åtgärder ijordbruketDet är positivt att det i årets budgetproposition finns ettanslag för försöks- och utvecklingsverksamhet samtmarknadsstödjande åtgärder inom ekologisk produktion. Detär dock viktigt att påpeka att de somregeringen anvisar inte får omdisponeras till annanverksamhet. Det är också viktigt att påpeka att 15 miljonerkronor inte räcker. Det krävs också aktiva bidrag från fleraaktörer, såsom , , Stiftelsen den rena branschforskningen. föreslårdessutom att regeringen inför kommande budgetår prövar ominte verksamheten under anslaget B 6 kan samordnas medden försöks- och utvecklingsverksamhet som bedrivs vidSLU.B 8 Strukturstöd inomlivsmedelssektornDet är positivt att det blir ett investeringsstöd till jordbruketoch att det i huvudsak skall lämnas tilljordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen.Vänsterpartiet förutsätter att det innebär att den totala ramentill Norrlandslänen inte blir mindre än det tidigarelandsbygdsstödet.B 10 Regionala stöd till jordbruketI överenskommelsen mellan och regeringen iföregående budgetproposition överfördes 280 tkr från detnationella stödet till miljöprogrammet. Klart uttalat var ocksåatt det norrländska jordbruket skulle garanteras i stort settsamma kostnadstäckningsgrad jämfört med årssituation. I förhållande till de framförhandlade ramarna liggerutbetalningarna ca lägre. Ibudgetpropositionen har ramen för LFA-stödet totaltminskats med med hänvisning till att denslutliga omfattningen av LFA-områden nu är slutförhandlad.Av tabellen i propositionen framgår det att stödet till minskatsmed trots att omförhandlingarna inte berört detta område.Med hänvisning till att förändringarna gjorts i det södra att neddragningen sker där och att det är de framförhandladenivåerna som skall gälla för LFA-stödet till områdena 1-4 samt mål 6-området. Vidare bör det nationella stödet utbetalas i sin helhet.B 12 Kompletterande åtgärderUnder detta anslag döljer sig den utökning avmiljöprogrammet i form av ett vallstöd till detkonventionella jordbruket som regeringen gör. Även ommålet om ekologiskt jordbruk överträffas såkommer det konventionella jordbruket att dominera underöverskådlig tid. Ökade satsningar på miljöåtgärder i detkonventionella jordbruket var därför något somVänsterpartiet krävde när föregående budget lades. Det ärpositivt att regeringen nu ökar ramarna och inför ett vallstöd,men för att uppnå de miljöeffekter som ökad vallodlingmedför och för att förbättra lönsamheten framförallt iglesbygd föreslår att ramen höjs medytterligare . delarregeringens målsättning med vallstödet; att det skall stödjaoch stimulera vallproduktionens fördelar med avseende påbland annat växtnäringsläckage och kretsloppsanpassning avjordbrukets driftsformer. Detta förutsätter att stödet kopplastill tydliga miljökriterier som premierar en anpassning avproduktionsmetoderna. Vallstödet bör dessutom utformas såatt det kan bidra till att lösa de obalanser som uppstått iframför allt stödområde 4 som ej kan få del av det nationellastödet samt i det fjällnära jordbruket. Därutöver börvallstödet vara generellt.Ett särskilt miljöprogram för fjäll-och inlandsjordbruketEnligt budgetpropositionen tyder preliminära resultat på attdet framförhandlade miljöprogrammet rönt stortintresse och fått god anslutning bland jordbrukarna.Dessvärre gäller det inte i hela landet. I inland ärjordbruksnäringen starkt hotad och de olika framförhandladeEU-stöden har inte kunnat kompensera detta. Delvis berordetta på att de fjällnära områdena varit underkompenseraderedan före EU-inträdet och delvis beror det på denannorlunda struktur och de olika förutsättningar som finnsför att bedriva jordbruk i inland. Som exempel påatt norra landskapstyper ej beaktats i detframförhandlade delprogrammet värdefulla natur- ochkulturvärden är att de fem nordligaste länen står för av de ansökta resurserna, medan står för avbeloppet. Det som är unikt för kulturlandskapet i norraSverige och för inlandsjordbruket: små enheter, långaavstånd, små förutsättningar att odla spannmål, brist pårationaliseringsmöjligheter och sämre förutsättningar att fådel av det nya programmet för landskapsvårdsersättningmotiverar införandet av en särskild fjällmiljöersättning.Vänsterpartiet föreslår att regeringen får i uppdrag att ta uppdiskussionen om ett fjällmiljöprogram för jordbruket iNorrlands inland. Förutom ovan redovisade faktorer bör ettsådant program också omfatta möjligheter tillintransportstöd. Finansiering kan ske genom att en del av denutökade ramen förslagsvis ca + 25miljoner kronor från EU avsätts till detta.Övrigt på jordbruksområdetRegeringen anger att miljöprogrammet kommer attutvärderas . anser att samtliga stödskall utvärderas och redovisas. Dels bör uppnåddamiljöeffekter bedömas och dels bör strukturförändringarnainom jordbruket redovisas. Därvid är det viktigt attsärredovisa utbetalningar i norra (stödområdena 1-3samt 4) från övriga så att uppföljningar är möjliga.FiskeVänsterpartiet delar regeringens övergripande mål förfiskeripolitiken vad gäller ansvarsfull hushållning medfiskresurserna, bland annat så att den biologiska mångfaldenoch tillgång på fisk av god kvalitet bevaras.Beträffande målet om konkurrenskraftiga företag vill vi understryka attdetta mål måste vara underordnat målet om ansvarsfull hushållning.För att leva upp till målsättningarna föreslår att Sverigeförbjuder användning av drivgarn i , i internationella fora verkar föratt förbudet ska gälla allt fiske i samt att avstår frånlaxfiske i egentliga . Det är allmänt känt att det enda sättet att fåden naturreproducerande laxen att överleva är att stoppa alltlaxfiske i . Eftersom årets förhandlingar resulterade i en laxkvot på410 000 laxar borde åtminstone kunna gå före och endast ta upp dendel som motsvarar den totala nivå på ca 200 000 laxar som Fiskeriverketföreslagit.Ett förbud mot drivgarn i skulle också bidra till att räddatumlaren. Beståndet av tumlare i , som är genetiskt skilt från debestånd som finns i och uppgår bara till ca 1 000individer. Den är således allvarligt hotad och ett av hoten är just fiske meddrivgarn där tumlaren fastnar och drunknar.C 4 FiskevårdFör ett drygt år sedan drog regeringen tillbaks propositionenom allmän fiskevårdsavgift med motiveringen attfiskevården skulle finansieras över budgeten. Detta löfte harinte följts upp i budgetmotionen. I motionen till dentillbakadragna propositionen skrev att en riktillgång på fisk av olika arter och i alla vatten är enviktig del av den biologiska mångfalden. Att skapa ochåterskapa biotoper som ger förutsättningar för detta är enviktig uppgift. Fiskar utgör en viktig del i näringskedjan ochfisken bidrar också till att upprätthålla en ömtålig ekologiskbalans i sjöar och vattendrag.Fisk och fiske utgör dessutom ett viktigt och betydelsefullt livsmedel, enliten men betydelsefull näring samt en källa till rekreation ochfritidssysselsättning och en viktig del av turistnäringen.Det finns många hot mot fiskens biotoper. Det handlar om hoten frånförsurningen, dels de direkta försurande nedfallen och dels konsekvensernaav dagens jord- och skogsbruk, med läckage av näringsämnen och risk förutlakning och utfällning av tungmetaller. Det gäller utsläpp från industrieroch det gäller konsekvenser av vattenkraftsutbyggnad och längre tillbakskonsekvenser från flottningsepoken.Detta sammantaget gör att det finns stora behov av medel för attåterskapa och upprätthålla livskraftiga miljöer för fisken. Det finns ocksåbehov av andra fiskevårdande åtgärder såsom att fortsätta att skapafiskevårdsområden, odling och utplantering av fisk. Det är dessutomnödvändigt att det finns tillräckligt med medel för fiskforskning.Vänsterpartiet anser att fiskevården skall finansieras på olika sätt, därsamhället har ett övergripande ansvar för den biologiska mångfalden, därprincipen "förorenaren betalar" skall gälla för att återställa förstördafiskevatten och där den enskilde fiskaren bidrar med "sin" del för rätten ochmöjligheten att kunna fiska.Vänsterpartiet menar att fiskevård, som en del av vården avnaturresurserna, även i fortsättningen till viss del bör finansieras viastatsbudgeten. Fiske ingår inte som en del i allemansrätten, men ansvar förfiske och fiskevård ingår som en del av ansvaret för naturresurserna.Fiskeriverket uppskattar behovet av resurser för fiskevård till 60 miljonerkronor per år.Vänsterpartiet föreslår att anslaget till fiskevård ökas med 20 miljonerkronor och att regeringen får i uppdrag att återkomma med ettsamlat förslag i enlighet med intentioner på hur fiskevårdenskall finansieras . Det kan lämpligen ske i samband med attregeringen redovisar sina planer med anledning av förslag tillaktionsplan för biologisk mångfald.RennäringPrisstöd till rennäringenI propositionen föreslår regeringen ett sänkt prisstöd medhänvisning till den kraftiga ökningen av avräkningsprisetunder . kan inte godta densänkningen. Det kan inte anses rimligt att nu sänka prisstödetutan att analysera konsekvenserna av detta. Räknat över enlängre period än visar det sig också attavräkningspriset inte har följt prisutvecklingen i stort.Eftersom den totala slakten har minskat på grund av attrenantalet har minskat, vilket har lett till attbudgetbelastningen också minskat, bedömer vi att ettoförändrat prisstöd ryms inom den totala ramen.Rovdjursrivna renarDet är positivt att det nu införs ett miljömål för rennäringenliksom att det införs ett miljöersättningsprogram förbevarande av rovdjur i renskötselområdet. Det framgår inteav regeringens redovisning på vilket sätt samråd omprogrammets utformning sker med företrädare för samerna,vilket är en brist. I propositionen beräknar regeringen attprogrammat skall omfatta ca , varav EUförutsätts stå för halva beloppet. Det är viktigt att framhållaatt ett miljöersättningsprogram mot rovdjursrivna renarmåste bygga på den överenskommelse som gjorts medNaturvårdsverket och . Enligt Sametingetsberäkningar, som bygger på den inventering som gjorts undervåren 1996, kommer en totalram om attinnebära att det kommer att finnas behov av skyddsjakt ivissa samebyar. Detta visar tydligt att det saknas enövergripande statlig rovdjurspolitik. har förbunditsig att bevara livskraftiga stammar av de stora rovdjuren,vilket innebär att det är ett samhällsansvar att se till attrennäringen kompenseras för den skada som uppstår. Inomramen för det miljöersättningsprogrammet bör också medelavsättas för inventering av rovdjursstammarna. Förföregående inventering beräknades kostnaden uppgå till ca 4miljoner kronor som delades mellan länsstyrelse och sameby.I avvaktan på att miljöprogrammet för rovdjursrivna renargodkänts i föreslår att anslaget görstill ett reservationsanslag. Detta för att garantera atttillräckliga medel kan avsättas för rovdjursrivet vilt i enlighetmed den överenskommelse som finns. Regeringen böråterkomma till med redovisning av hur målen förrovdjurspolitiken ska kombineras med målen förrennäringen.D 2 Ersättning för viltskadorAnslaget omfattar skador på annat än ren och användsframför allt till ersättning för skador orsakade av säl, tranoroch vissa arter av gäss. Däremot ersätts ej rovdjursskador på"försäkringsbara" husdjur. föreslår att dennabegränsning av användningen upphör. I takt med att de fyrastora rovdjursstammarna växer ökar också skador påtamboskap i vissa områden. Det är högst rimligt attersättning ska kunna utgå även för dessa djur. Vänsterpartietföreslår att regeringen tar initiativ i EU till enviltskadeersättning för husdjur motsvarande den som skagälla för renar. Vi föreslår att anslaget ökas med 6 miljonerkronor som borde kunna ge motsvarande EU-stöd.Djurskydd ochdjurhälsovårdMedlemskapet i EU har lett till inskränkningar i Sverigesmöjligheter till livsmedelskontroll, djurskydd ochdjurhälsovård. Det har bland annat resulterat i att storamängder salmonellainfekterade livsmedel nu kommer in ilandet, att införsel och seminering av sperma från Belgisk blånötboskap genomförts och att svenska grisar för förstagången transporterats till för slakt.Vänsterpartiet återkommer i särskilda motioner vad gäller djurskydd, menhar följande synpunkter på budgeten.E 1 Statens veterinärmedicinskaanstaltArbetet på SVA har ökat kraftigt på grund av EU-medlemskapet. Regeringen redovisar i budgetpropositionenatt antalet heltidstjänster ökat under föregående budgetår ochatt ökningen ligger inom hela verksamhetsfältet. I sinaanslagsäskanden begär SVA resursförstärkning med 11,5miljoner kronor. Regeringen beviljar 3,7. Vänsterpartietanser att det är särskilt angeläget att SVA har tillräckligaresurser att bedriva sin verksamhet och föreslår att anslageträknas upp med 7,8 miljoner kronor.E 2 DistriktsveterinärsorganisationenDen omorganisation av distriktsveterinärsorganisationen somgenomförts har fått mycket kritik. Bland annat fråndjurägarhåll där kritiken gällt höga veterinärtaxor. Ca 90veterinärer som arbetat inomdistriktsveterinärsorganisationen har valt att stå utanför dennya organisationen. Anslagen har överskridits underföregående år vilket bland annat berott på en ökning underanslaget bidrag till avlägset boende djurägare.Mot bakgrund av kritiken, de överskridanden som gjorts samt för att utredavilka konsekvenser den nya jordbrukspolitiken fått för djurskydds- ochdjurhälsofrågor bör regeringen utvärdera den nya organisationen ochåterkomma till med förslag på eventuella förändringar.E 3 DjurhälsovårdUnder anslaget anvisas medel för kostnader för prövning fråndjurskyddssynpunkt av djurhållningsmetoder,inredningsdetaljer i stallar m.m. De nya krav som ställs påkontroll och uppföljning och som sammanhänger medinträdet i EU har lett till en ökad belastning på kommunernashälsoskyddsverksamhet. Det visar sig också attbedömningarna skiljer sig åt mellan olika kommuner, någotsom kan komma att få negativa konsekvenser för denenskilde jordbrukaren. En ökad satsning på utbildning ochkompetenshöjning är därför viktig och nödvändig, men likaviktigt är att kommunerna har ekonomiska resurser att hållaen nödvändig nivå på miljö- och djurskyddskontroll. Påstatlig nivå och länsnivå har medlemskapet i EU inneburit attökade ekonomiska resurser fått läggas på administration ochkontroll. På kommunsektorn har inte motsvarande tillskottskett. föreslår därför att regeringen gesuppdraget att göra en genomgång och uppföljning av hurkommunerna hanterat sina åtaganden, dels med hänsyn tilllikhet i bedömningar och dels till hur man klarat av deutökade kraven. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användningen av anslaget för ekologisk produktion underanslaget B 6,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av insatserna under anslaget B 6 med SLU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det är de framförhandlade nivåerna som skall gälla för LFA-stödet till områdena 1-4 samt mål 6-området,4.