mot · GK02N424 · 1996-10-07 00:00:00 — Skapa solekonomiAtt världssamhället nu vänder kärnkraften ryggen, utgörtillsammans med de snabba framstegen när det gällerförnyelsebar energi, klara tecken på att vi är på väg mot ensol-framtid. Teknikerna som behövs för att bygga världs-omspännande energisystem, som har solen som ytterstakraftkälla, finns redan. Utvecklingsländerna har chansen attgå direkt in i solåldern och undvika att dra på sig deekonomiska och miljömässiga bördor som beroende avfossila bränslen och uran för med sig.På många sätt är solåldern nu på det stadium som kolåldern var närångmaskinen uppfanns . användes kol för attvärma hus och smälta järnmalm, men idén att använda koleldade maskinerför kraftförsörjning i fabriker hade ännu inte fötts. Bara däreftersattes den första järnvägen i funktion. Kolbränslena förändrade världs-ekonomin. På samma sätt skulle slutet kunna bli solåldernssoluppgång. Solens potentiella möjligheter kan bara anas. När det gällersoltekniker är många av dagens styrande inom näringsliv och politiska livetlika fångna i kärnkraft och kolkraft, precis som människan var skeptisk tillångmaskinen på 1700-talet.Solen är motorn i vår ekonomi. Många av de maskiner och processer somskulle kunna ingå i en solekonomi kan nu tävla med fossilbränslen.Lönsamheten bestäms av energipriser och myndigheternas politik. Den somhar makten över energin, har makten över ekonomin. Direkt användning avsolenergi eller indirekt som vindkraften eller levande växter som fångatsolenergin kommer att utgöra grunden i det bärkraftiga världsomspännandekretsloppssamhället.Den slingriga vägen mot ettnytt energisystemI omkring har svävat i ovisshet om inriktningenpå energisystemet. Strävan bort från oljeberoendet harsamtidigt satt i kärnkraftsfällan. Det svenska folkethar röstat för att ta sig ur denna kärnkraftsfälla, menregeringarna efter folkomröstningen har valt att förhala denomställning av energisystemet, som folket röstade fram. Densenaste turen i denna uppvisning i beslutsvånda var denparlamentariskt sammansatta , som integenomförde sitt uppdrag att bl.a. föreslå program medtidsangivelser för omställning av energisystemet. Klarhet ochstabilitet saknas alltså fortfarande i energipolitiken.Miljöpartiet har dock inte gett upp hoppet om att nå fram till en långsiktigthållbar lösning för vårt energisystem. Därför deltar vi under hösten 1996aktivt i överläggningar med regeringen om energipolitiken. Mot bakgrund avdetta förhandlingsläge har vi valt att i denna motion bara översiktligt redo-visa vår syn på energipolitiken. Vi avser att återkomma med en utförligenergipolitisk motion med anledning av den energipolitiska proposition somregeringen utlovat skall komma under /97.Den vetenskapligabakgrundenEnergiflödena är grunden för allt liv. Utan ett ständigttillflöde av energi från solen skulle inget liv existera. Detfinns så vitt man vet bara en primär energikälla i världsalltetoch det är de radioaktiva processerna i stjärnorna, fusion ochfission. Jorden har "sedan skapelsens morgon" varitberoende av den ständiga energitillförseln från dengigantiska fusionsreaktorn solen. Den är placerad på lämpligtsäkerhetsavstånd från jorden, 1 500 miljoner kilometer.Energileveranserna till jorden, med ljusets hastighet, ärmiljövänliga och mycket stora. De har räckt till för attupprätthålla energiflödena på planeten; vindar, regn ochvattenströmmar; och ett rikt växt- och djurliv.FotosyntesenEnligt värmelärans andra huvudsats ökar graden av oordningi varje system som förändras - entropin stiger. Däremot kan,genom uppoffring av energi i ett system, entropin minska ien del av systemet som den totala entropin ökar.Det allra viktigaste exemplet på detta är fotosyntesen, som är praktiskttaget den enda källan till biologiskt liv. Människan kan också med sinatekniska metoder åstadkomma ökad ordning - minskad entropi - i ett del-system. Ett typexempel är hur man genom stora energiinsatser förvandlarjärnmalm - järnoxider - till rent stål.Fram till omkring 1970 var mänskligheten till beroende avenergitillförseln från solen. Därefter började människans försök att efterliknade himmelska processerna - fissionsenergin - få en mindre plats i de mänsk-liga energisystemen.Men inträdde en viktig förändring avenergiomvandlingen på jorden. Då började nämligen användningen av deförnybara, flödande energikällorna - ved, vind, vattenkraft - delvis attersättas av kol. Kol är ju lagrad solenergi liksom de senare tillkomna fossilabränslena olja och fossilgas. Det var en principiellt viktig förändring. Frånattvara hänvisad till den löpande tillförseln av energi från solen börjademänskligheten - läs västerlandet - alltmer gå över att förbruka jordenslagrade energikapital. Detta är en i längden ohållbar metod. Dessutom har detvisat sig att den medför tidigare oanade problem. Genom att på kort tidförflytta den materia som innehåller den solenergi som lagrats underårmiljoner upp i luften ändras jordens atmosfär på ett sätt som hotar livet påplaneten.ExergiLivet på jorden skulle inte existera utan energi. Energin ärockså grunden för det mänskliga samhället.Industrisamhällets kraft hämtas främst från lagrad solenergisom fossila bränslen och uran. Energi kan inte produceraseller konsumeras. Den kommer till oss genom solens strålaroch lämnar oss i degraderad form som värmestrålning.Däremot kan människan konsumera energins arbetsinnehåll(exergin) för att driva samhällets processer.Ingenting är gratis; en ökning av exergin på ett ställe kräver ännu störreminskning någon annanstans så att exergin totalt sett minskar. Genom attbevara exergin så bevaras även andra värden som mänskliga, ekonomiskaoch ekologiska. Solen är vår viktigaste exergikälla.Etik och vetenskapEnligt uppfattning är det lika viktigt att utgåfrån och ta etiska som vetenskapliga hänsyn, när det gäller attförstå sammanhangen kring energiförsörjning ochenergianvändning. Utan etik urartar varje samhälle: Det blirantingen anarki där den starke får all makt eller ett kollektivtförtryck, ett fångläger. En av de flesta omfattad etik måsteligga bakom den lagstiftning och andra styrande åtgärdersom exempelvis beslutar om. Utan vetenskapligkunskap - i vid bemärkelse - kommer all planering och alllagstiftning att ske på måfå och de samhälleliga beslutenkommer inte att få de följder man hoppas på.Kärnkraft och kärnvapenAtt kärnkraft-kärnvapen är siamesiska tvillingar är ingenhemlighet längre. Detta har blivit offentlig sanning efter denuppmärksammade jakten på från internationellt håll föratt spåra deras kärnreaktorer. Rädslan för att diktatoriskastater skall kunna göra atombomber av högaktivt kärnbränslehar synliggjorts. Det är vår plikt och moraliska skyldighetsom utnyttjat kärnkraften att undanröja hoten frånkärnkraften - dvs. eliminera den.Ju större energianvändningdesto större miljöförstöringEn stor energianvändning ger människan kraft och samhälletstyrka men försätter både människa och samhälle ien alltmer kritisk situation. Försurning av mark och vatten,skogsdöd, klimatförändringar och radioaktiv nedsmutsningär ödesfrågor för hela mänskligheten. Dessa problem härröralla från ett felaktigt energisystem och alltför storenergianvändning.Negawatt - sparandeDen mest miljövänliga kilowatten är alltid den som inteproduceras, dvs. "negawatt". Energipolitiken har hittillsfrämst gått ut på att öka tillförseln av energi till industri,lokaler, hushåll och transporter. de gröna villbryta denna inriktning genom att i stället stimulera tilleffektivisering och teknik för att utnyttja energiinnehålletbättre. Tillsammans med hushållning möjliggör detta ensuccessiv minskning av samhällets energiomsättning med ca2 % . Detta utgör enväsentlig möjlighet att göra en stor del av kärnkraftselen heltöverflödig.EnergislagMiljöpartiet arbetar för en framtid där den använda energin iallt väsentligt kommer från biobränslen, vindkraft, solkraftoch andra flödande och förnybara energikällor som naturligthör hemma i ett modernt och utvecklat kretsloppssamhälle.Varken kärnkraft eller användning av fossila bränslen är förenlig med etthållbart samhälle. Båda medför en miljöförstöring som allvarligt hotar denbiologiska produktionen och därmed livsförutsättningarna på jorden.Fossila bränslenGenom en snabb avveckling av fossila bränslen (olja, kol ochfossil gas) och övergång till förnybara energislag kan vihejda försurningen av mark och vatten och kraftigt minskautsläppen av klimatpåverkande växthusgaser. Miljöpartietvill reducera användningen av fossila bränslen till en nivåsom motsvarar högst av den mängd som användes år1990. Vi anser att ska ta kraftfulla initiativ för attminska de globala utsläppen från fossila bränslen. Bl a börSverige framföra krav på att internationella avgifter införsoch på att största tillåtna mängder utsläpp av skadliga ämnen- som koldioxid, kväveoxider, kolväten och cancerogener -fastställs för varje enskilt land. ska också ta ett störreekonomiskt ansvar för att begränsa utsläppen i vårtnärområde.KärnkraftRiskerna med kärnkraften har visat sig vara alltför stora såvälvid drift som vid gruvbrytning, anrikning ochavfallshantering. Kopplingen mellan kärnkraft ochkärnvapen är dessutom väldokumenterad. De äldstareaktorerna i är åldersstigna och närmar sig nugränsen för sin tekniska livslängd. Riskerna medmaterialutmattning, försprödning och sprickor ökar därmedkraftigt. kräver därför en lag om att kärnkraftenska avvecklas snabbt, med början omedelbart.Vi har tidigare visat att det är möjligt att genomföra en kärnkraftsavveck-ling utan otillbörliga konsekvenser. Det betyder en snabbomställning av trafik och energi för att hålla nere koldioxidutsläppen m.m.Detta kräver en politisk enighet och satsning på dessa områden.ElöverskottDet näst bästa alternativet är en avveckling . Ensådan avvecklingstakt motsvarar ungefär en årlig minskningav landets elenergiomsättning . Elöverskottet hargjort att satsningarna på andra förnybara energikällor ochenergieffektivisering har bromsats. chef erkände idecember 1992 att det finns ett elöverskott, när fem reaktorerstod stilla och att man inte behöver direkt planera nyelproduktionskapacitet utan att det räcker med att ta ställningtill frågorna . En elkabel planeras tillutlandet, vilket kan låsa oss fast i kärnkraften. Möjligheternaatt minska elanvändningen är hotad genom denna satsningoch ev. nya kablar.Med dagens teknik kan minska elanvändningen med hälftengenom effektivisering av energianvändningen, enligt föreffektivare energianvändning. Försiktiga bedömare säger 25-40 %.Vi har en separat motion om elkabel till , där vi motsätter oss denna.Stoppa utförsäljningenMakten över kärnkraften måste bibehållas och det innebär attdet måste vara samhällelig ägarmajoritet. Kortsiktigavinstintressen får inte äventyra säkerheten. Den pågåendeutförsäljningen av svenska energibolag måste bromsas.Vi anser att ska ta kraftfulla initiativ för en global avveckling avkärnkraften och till internationella konventioner när det gäller transporter avkärnavfall. ska också erbjuda ekonomisk och teknisk hjälp för attmontera ned kärnreaktorer i vårt östra närområde.VattenkraftMiljöpartiet vill att vattenkraften genom de redan utbyggdakraftverken ska användas effektivt. Vi ser dock vattenkraftensom färdigutbyggd i och vill grundlagsskydda desista orörda älvarna och älvsträckorna i Sverige.Vattenkraftutbyggnad i behandlar vi i en separat motion till1996/riksmöte.SolenergiPå ett eller annat sätt härrör all förnybar och ändlig energifrån solen. Även den direkta solinstrålningen kan användasbetydligt mer än vad som sker . Vi vill stimulera tillutbyggnad av såväl solvärme som miljövänliga solceller förelproduktion. är en av de länder som liggerallra längst fram i forskning och utveckling av solceller. Påsikt kan detta lägga grunden till en helt ny exportindustri.Uppenbart är att exportmarknaden för en konkurrenskraftigsolcell - utan överdrift - är enorm.BioenergiBioenergi finns i ett flertal olika former. Vi vill främst ökaanvändningen av skogsbränsle. För att undvika att markenutarmas och att försurningen därmed påskyndas ställer visom krav att aska återförs till skogen. Energigrödor ochenergiskog på ska bara användas lokalt i begränsadomfattning. Förgasning av biobränsle kommer att spela roll liksom svartlutsförgasning.Torv är att se som ett fossilt bränsle.VindkraftVinden är en miljövänlig energiresurs med stor potential.Utbyggnadstakten för vindkraft i världen motsvarar en årligökning av den sammanlagda effekten om eller mersedan 1991. Här ligger långt efter. Vi vill se enkraftfull satsning på vindenergi som en del i ettkretsloppssamhälle. Exportmarknaden för vindkraftverk ärdessutom mycket stor, och här finns stora möjligheter till enmiljövänlig tillväxt som genererar arbetstillfällen.Vi har separata motioner om sol- och vindenergi samt lägen för vindkraft,som understryker vikten av dessa satsningar.EnergibärareMan måste skilja mellan begreppen energislag ochenergibärare. Olika energislag, exempelvis vattenkraft,biomassa, sol- eller vindkraft, kan omvandlas tillenergibärare som elektricitet eller vätgas. Eftersom vätgasgår utmärkt att lagra kan denna energibärare bli mycketvärdefull i framtida energisystem. Energin i biomassa kanbl.a. omvandlas till energibärare som etanol eller metanol.Valet av energibärare till framtidens transportmedel kommeratt ha stor inverkan på och betydelse för hela samhället.Miljöpartiet anser att stora insatser ska göras för att skyndapå förändringsprocessen. För att de mest miljö- ochresurseffektiva av energibärarna ska utkristallisera sig bördessa få möjlighet att verka i konkurrens med varandra.Vägen tillkretsloppssamhälletSverige har vid en internationell jämförelse mycket godtillgång till förnybara energikällor. När det gäller elektricitethar vi, genom den redan utbyggda vattenkraften, en störretillgång per capita än nästan alla andra industrialiseradeländer. Trots detta medför en mycket snabb omställning avenergisystemet avsevärda försörjningsproblem under enövergångsperiod.Ersättningen av kärnkraft och fossila bränslen bör i stora drag ske enligtföljande schablon: Hälften effektiviseras bort, hälften ersätts med elkraft,värmeenergi och drivmedel från bioenergi, vindkraft, solvärme, mottryckm.m.I framtiden måste vi hämta kraft från många olika källor. Det finns alltsåingen enda energikälla som kommer att vara tillräcklig. Utmaningen ligger iatt använda rätt källa till rätt ändamål. Att anpassa och kombinera mång-falden av miljövänliga energisystem blir ett nytt och viktigt kunskapsfält.Mot ett långsiktigtbärkraftigt energisystemMiljöpartiet verkar för- att energin till samhället kommer från flödande och förnybaraenergikällor,-- att kärnkraften avvecklas snabbt med början ,-- att användningen av fossila bränslen minskas till högst av denmängd som användes ,-- att modern och effektivare teknik stimuleras för att kraftigt minska energi-användningen, samt-- att skatten på fossila bränslen höjs, statsbidrag införs för alternativ som ärbättre för miljön och statliga investeringsprogram genomförs för attpåskynda utvecklingen.-StyrmedelDe styrmedel som vill använda för att förändraenergisystemet är- lagstiftning: för att avveckla kärnkraften och skydda våra sista älvar,älvsträckor och andra outbyggda vattendrag,-- ekonomiska styrmedel: för att avveckla kärnkraft och fossila bränslensamtidigt som miljöacceptabel energi stimuleras,-- statsbidrag: bl.a. till kommunala energirådgivare och för att stimulera till investeringar i energieffektivisering och byteav energianläggningar,-- statliga investeringsprogram: för bl.a. ny energiteknik, effektivare energi-användning, järnvägsutbyggnad och effektiva, bekväma trafiksystem förstäderna.-Slutligen anser att kärnkraften ska bära sinaegna försäkringskostnader.Vi hänvisar till andra motioner om skadeståndsansvar för atomskador,kärnavfall och kärnteknik och uranimport.Energipolitik i EUSveriges medlemskap i innebär medlemskap i ochstålgemenskapen samt Euratom. anser attSverige skall ta kraftfulla initiativ för att ändra inriktningen iEU efter de riktlinjer vi tecknat ovan. I de pågåendeöverläggningarna om översyn av börSverige driva en linje som innebär avveckling av dagens ickeförnybara energislag, skydd av naturresurser, främjande avförnybara energislag, satsningar på energieffektivisering ochäven verka för förnybara energislag i länder utanför EU.EU:s program för är alltför inriktade på traditionell energi-försörjning och reparation av kärnkraftverk. måste arbeta för attändra inriktningen på detta bistånd.Anslagen inomutgiftsområde 21 Energi förbudgetåret 1997Regeringens förslag till statsbudget på energiområdetavspeglar det olyckliga stilleståndsläge som energipolitikenråkat in i. Det energipolitiska beslut som togs våren 1991gäller till och med /96. Den fortsattainriktningen på energipolitiken är nu föremål föröverläggningar mellan regeringen och oppositionspartierna.Miljöpartiet anser att satsningarna på att stimulera förnybar energiteknikmåste fortsätta. Det gäller stimulanser i form av såväl utvecklings- ochinvesteringsbidrag och andra former av stöd som resurser till forskning ochutveckling inom området förnybar energiteknik. Mot denna bakgrund före-slår vi att den totala ramen för utgiftsområde 21 tillförs 1 miljard kronorutöver regeringens förslag, dvs. totalt för 1997.Avsikten med vår budgetförstärkning på energiområdet är att fortsättaomställningen och utvecklingen av energisystemet bort från vårt beroende avändliga energiråvaror som uran och fossila bränslen. Dessa insatser hartidigare huvudsakligen kanaliserats genom statsbudgetens anslag Insatser förny energiteknik, vilket enligt budgetpropositionen nu ingår som en del avanslaget A 2 Bidrag till Energiteknikfonden. Till detta anslag vill vi avsätta950 , med följande fördelning:Vindkraftverk, investeringsbidrag200 MkrSolenergi, investeringsbidrag50 MkrBiobränsle, kraftvärme,investeringsbidrag400 MkrKonvertering av elvärme,utvecklings- och investeringsbidrag300 MkrVidare föreslår vi att anslaget B 1 Energiforskning tillförsytterligare , med följande fördelning:Vindkraftverk, utvecklingsbidrag30 MkrSolenergi, utvecklingsbidrag20 MkrBeträffande den totala budgetramen för utgiftsområde 21 förbudgetåren 1998 och 1999 föreslår vi preliminärt ytterligare1 miljard kronor utöver regeringens förslag. Vi avser att taställning till fördelningen på anslag i samband medkommande budgetpropositioner.Sammanfattningsvis innebär de grönas förslag följande:Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.21EnergiRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet474429400100010001000AnslagA 1Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi30180A 2Bidrag till Energiteknikfonden727272950A 3Åtgärder för energi-effektiviseringarm.m. i bl.a. och Östeuropa7713A 4Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier inom energiområdet255B 1Energiforskning23623223850C 1Statens oljelager:Förvaltningskostnader676567C 2 : Kapitalkostnader60306HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energipolitiken,2. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligt förslag i den i motionenredovisade tabellen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad total ram för utgiftsområde 21 Energi för åren 1998 och1999.1