mot · GJ02T59 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik Informationstekniken är en teknik som har kommit för attstanna och utvecklas i vårt samhälle . IThar gjort oerhört snabba landvinningar av "egen kraft" påmånga områden i samhället. Den spänner över så mångaområden och blir allt betydelsefullare för var dag som går.De elektroniska kommunikationerna är ett tacksamtalternativ till resursslösande, mer tidsödande och dyrbarakommunikationer. Säkerhetsfrågorna inom transportsektornutvecklas snabbt med den nya tekniken. IT kan utvecklaslångt ännu och förhoppningsvis kommer utvecklingen attleda till att IT bli mera användarvänligt för alltmeravancerade operationer. Denna relativt resurs- ochenergisnåla högteknologi kommer att kunna vara till storhjälp för att omvandla samhället i grön riktning medsmåskalighet, frihet och ökad livskvalité. Men IT-samhälletär och förblir alltid en spegling av det verkliga samhället ochatt försöka idealisera IT-samhället är i längden ofruktbart.Exempel på detta är att IT inte bara ger möjlighet församhället att utvecklas i positiv riktning; tekniken somsjälvklart är neutral står även till förfogande för destruktivakrafter vilket redan uppmärksammats i samhället exempelvisgenom upptäckten av spridning av barnpornografi på nätet.IT:s utveckling skapar många frågeställningar om integritet,"intelligensklyftor", brottslighet m.m. Liksom IT:sanvändande skapar frihet för individer och storarationaliseringspotentialer hos företag och organisationerskapar den också längre avstånd mellan människor då dendirekta mänskliga kontakten kan gå förlorad som storkänslighet för systemens hållfasthet. Vi välkomnarregeringens proposition och finner den övergripande ochgenomträngande. Dock vill vi framföra några åsikter somförbättrar den framtida IT-politiken.IT och miljönRegeringen nämner i sin proposition fleraanvändningsområden för IT som skulle kunna underlättamiljöarbetet. Liksom propositionen beskriver kan IT bidratill ett effektivare miljöarbete genom effektivare insamlingoch överblick av miljöpåverkan i form av databaser,effektivare övervakningssystem, etc. Vi menar dock att miljömåste vara ett delmål för den övergripande IT-politiken.Inom IT finns stora rationaliseringspotentialer inomnaturresurs- och energiförbrukning. Ska på allvarbeträda vägen till ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälleså blir IT definitivt ett av många sätt att finna nya lösningarför att spara på naturresurser och energi. På så sätt menar viatt IT dels ska genomsyra miljöarbetet, dels att Sverigesnationella IT-strategi även ska genomsyras av miljötänkandei den riktning som angetts ovan.Det är tveksamt om forskning i denna riktning ger kommersiellt gångbararesultat redan från början och det finns därför en risk för att den kan sackaefter övrig utveckling på IT-området. Därför bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag på hur ekologiskt långsiktigt hållbart tänkandekommer att märkas inom IT-utvecklingen.IT och näringenI vissa avseenden liknar programvaruföretagens villkortidningsföretagens villkor. Kostnaderna för att framställa entidning är framför allt fasta. Det är kostnader för lokaler,journalister och andra anställda. Detta gynnar stora tidningaravsevärt på små konkurrenters bekostnad. För att motverkaen monopoliserad tidningsstruktur i har vi presstöd.Situationen för programvaruföretagen är att de fastakostnaderna helt dominerar. För varje programvaruföretaggäller det därför att hitta en nisch där man mer eller mindrekan skapa sig en monopolställning eller en oligopolställning.Eftersom programkomponenter kan återanvändas gynnasstora företag ytterligare. Ett exempel på ett företag som tackvare dessa marknadsförutsättningar växt till en koloss ärMicrosoft. Det handlar alltså inte enbart om inhemska frågor,men är ändå ett land med betydandeprogramvarutillverkning. Regeringen bör ges i uppdrag attutreda problemen med strukturer på programvarumarknadensom skapar monopol och oligopol.IT och kulturenKultur är sällan en lönsam sysselsättning, och det finns riskför att kulturen inom offentlig förvaltning såsom exempelvismuseerna halkar efter i sina möjligheter att tillämpa IT inomsin verksamhet. Regeringen har anslagit medel till projektetSESAM som dels var ett sysselsättningsprojekt, dels ettprojekt för att rationalisera katalogiseringen avutställningsobjekt genom elektronisk registrering. Tyvärrglömde regeringen bort att det krävs hårdvaror (utrustning)för att genomföra sådant arbete. Eftersom många museer intehaft tillgång till datorer för att utföra uppdraget har det dragitut onödigt mycket och i vissa fall inte genomförtsalls. För framtiden bör det därför understrykas att ny teknik,oavsett hur goda avsikter som ligger bakom, kommer museeroch andra kulturinstitutioner till del i den omfattning som dereellt kan tillgodogöra sig den. I detta hänseende har dettydligen saknats en helhetssyn då IT introducerades meroffensivt inom statlig kulturvård.Socialdemokraterna och de gröna enades omatt public service-radio och TV bör vara kvalitetsledande i alla avseenden,även tekniskt. Den möjlighet som den nya tekniken för med sig bör utnyttjasför att förstärka radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst. De bådapartierna anser att tiden nu är mogen för att ta i bruk digital teknik i störreskala. Digitaltekniken kommer att leda till avsevärda kostnads-besparingar för programföretagen. , när sändningar måsteske parallellt med både analog och digital teknik, kommer emellertidkostnaderna att bli högre. De besparingar som regeringen föreslagit beräknaskunna medföra ett positivt sammanlagt resultat på rundradiokontot om cirka400 fram t.o.m. . Socialdemokraterna och Miljöpartietär överens om att dessa medel bör användas för att hjälpa public service-företagen att utnyttja den nya tekniken.IT, skolan och rättvisanRegeringen redovisar sina ambitioner att bredda användandetav IT inom utbildningsväsendet. vill regeringenatt IT-undervisning förekommer på alla utbildningsnivåer.Dock saknas från regeringens sida en större precision av vadsom menas med IT-undervisning i olikaetapper. En sådan bör redovisas till riksdagen.I dag är det i stor utsträckning upp till en själv hur man kan tillgodogöra sigIT genom informationssökning m.m., men om man inte har utrustning, kanträna eller alls introduceras i användandet så halkar man ohjälpligt efter. Härföreligger en klyfta som med rättvisetänkande kan åtgärdas. Till exempel såhar de barn som bor med ensamstående mödrar sämst tillgång till datorer ochandra media. Även om IT ska finnas för alla i skolan så kommergrundkunskaperna vara diametralt olika i en klass, något som man bordetänka igenom när man för in IT i undervisningen. Detta gäller även för olikayrkesgrupper, sociala grupper etc. IT-samhället får inte leda till att vissamänniskor stängs ute från en hel rad funktioner i samhället på grund av attutvecklingen går i riktningen att användare med stark köpkraft ochkonsumentinflytande dominerar inriktningen. Självklart menas inte attutveckling av IT inom till exempel bankväsende och trafik ska bromsas, men"intelligensklyftor" (dvs skillnader i möjligheter att tillgodogöra siginformationsteknik på grund av skillnader i materiella resurser ochutbildning) bör förebyggas i undervisningen genom att särskilt stöd ges åt deelever i som inte har en naturlig användning av IT i sinhemmiljö. Likaså bör en samlad IT-strategi inte bara syfta till att topptrimmaSverige ur konkurrenssynpunkt och skapa en IT-elit utan satsa på en bred ochfolklig användning. På detta sätt kan IT användas för att ökamänniskors livskvalité.Skolorna har redan en ansträngd budget och även om antalet datorer etc.ökat mycket inom skolvärlden så måste vi påminna om attutrustning snabbt förlorar i värde och måste bytas ut. Med regeringenssignaler om ökad tyngd på IT-frågor så bör det klarläggas om skolorna harekonomiska möjligheter att leva upp till regeringens handlingsprogram ellerom det kommer att ske på bekostnad av annan undervisning eller andraresurser, till exempel specialundervisning för elever med svårigheter.IntegritetsfrågorDet är oerhört viktigt att hänsyn till integritet får väga tyngreän ekonomiska hänsyn, särskilt när det gäller statligamyndigheters register med personuppgifter. drivsutifrån dem en omfattande kommersiell verksamhet vilket vianser vara fel då en människa för det mesta varken kanstryka sig ur ett myndighetsregister eller välja att stå utanför.Medborgarna i samhället måste kunna vara säkra på att deförtroenden de ger staten att förvalta deras uppgifter ochregistrera dem inte ger obehagliga överraskningar ellerkonsekvenser för den enskilde. Offentliga myndighetersregister med personuppgifter bör inte kommersialiseras utanendast spridas i den omfattning som offentlighetsprincipentillåter. Det är sant att IT erbjuder helt nya möjligheter tilleffektivitet såväl för en myndighetsutövning som för ettföretag att fokusera sina insatser på "rätt" kunder. Dockmåste rätten till integritet för medborgarna i det längsta varaoantastlig.IT ger bland annat säkerhetspolisen kraftigt ökade möjligheter attkontrollera medborgare genom att låta datorer söka information i digitaliseratspaningsmaterial. Det är olyckligt att säkerhetspolisens kontroll avmedborgarna på så vis ökar utan att något politiskt beslut om ökad kontrollhar fattats. Regeringen bör ges i uppdrag att tillsätta en utredning om vad ITinnebär för polisens spaningsmetoder och i vilken omfattning kontrollen avmedborgarna ökar.EUInom EU pågår ett samarbete för deeuropeiska poliskårerna kallat EUROPOL. Med anledning avde förslag som diskuterats i förberedelserna bör manuppmärksamma att man inom EU inte alltid har sammaintegritetsskydd som i . Exempelvis föreslås attpolissamarbetet ska ha tillgång till register där människorregistrerats efter "ras" (människan är en ras enl. biologiskdefinition) eller livsstil. Dessa typer av registrering är intebara tvivelaktiga ur etisk synpunkt utan strider även mot detsvenska förbudet mot åsiktsregistrering. bör inomEU verka för att inga personuppgifter sprids eller registrerassom strider mot svensk lagstiftning. Även fortsättningsvisbör det gälla att personuppgifter ur offentliga myndighetersregister inte ska få säljas till något annat land.TelenätetI är telemarknaden avreglerad. För företagen harflera alternativ till uppstått men för privatpersoner ärutbudet av olika alternativ begränsat. För att kunna användasig av IT måste valfrihet finnas mellan olika teleoperatörer såatt även privatpersoner kan utnyttja olika alternativ för att fålägre priser. Staten bör aktivt verka för att informera omtillgängliga alternativ på marknaden för privatpersoner så attmarknaden breddas. Telenätet måste givetvis ha sammastandard över hela landet och ISDN-nätet måste byggas utöver hela landet möjligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT och miljön,2. att hos regeringen begär en utredning av problemenmed monopol- och oligopolstrukturer på programvarumarknaden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om introduktion av IT inom den statligakulturvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om public service-företagen och den nya tekniken5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT och integritetsfrågor,7. att hos regeringen begär en utredning avsäkerhetspolisens ökade kontroll av medborgarna genom den nyatekniken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europol och kommersialisering avpersonuppgifter från myndigheters register till utlandet.