mot · GK02T622 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottInledningSjöfarten är ett mycket viktigt transportmedel. Inget annattransportslag kan mäta sig med sjöfartens energieffektivitetnär det gäller godstransporter. Sjöfarten är det heltdominerande transportslaget för gods och olja i Sverige.Sjöfarten har även den stora fördelen att den inte kräveromfattande infrastrukturinvesteringar, till skillnad frånlandburna transporter. Vidare är olycksfrekvensen mycketlåg jämfört med andra transportslag, mätt i förhållande tillutfört transportarbete. Sedan den mycket tragiska olyckan dåM/S Estonia förliste så har internationella initiativ tagits föratt höja sjöfartssäkerheten. Vi har även noterat att Sverigeverkat pådrivande i dessa mycket viktiga frågor. Sjöfarten ären komplicerad näring på så sätt att näringsvillkoren ärmycket olika på olika håll i världen, en besvärandeomständighet för inte minst den svenska sjöfartsnäringeneftersom sjöfarten i praktiken måste rätta sig efter deninternationella konkurrensen. Medan vissa länder har mycketliberala regler för inflaggning och beskattningsvillkor så harländer som exempelvis högre krav än många storasjöfarts- och sjömansnationer. Vissa länder som har en annaninställning till industristöd av olika slag, har ävensubventionerat sin sjöfart på ett sätt som inte är aktuellt iSverige. Det finns alltså en överhängande risk att regleringpå hemmaplan starkt missgynnar den svenskasjöfartsnäringen med utflaggning eller konkurser som devärsta konsekvenserna. Därför är det viktigt att betonabetydelsen av att driva sjöfartsfrågor internationellt på ettmycket aktivt sätt. Att man betonar vikten av internationelltsamarbete betyder dock inte att man är hänvisad till attinvänta internationell samstämmighet för att kunna ändraregler och förbättra villkor. Den sjöfartspolitiska utredningsom avgav sitt slutbetänkande präglades aven relativt sett stor samstämmighet och utredningen pekadeäven på flera konstruktiva förslag, varav några anammats avregeringen och framställs till ibudgetpropositionen.MiljöpåverkanFartygsbränsleSjöfartens miljöpåverkan är trots enerigeffektiviteten ganskastor. Dock utmärker sig sjöfarten för stora möjligheter attmed befintlig tillgänglig teknik drastiskt förändra sinmiljöpåverkan. Sjöfarten är det transportslag som stårför de absolut största utsläppen av svaveldioxider. Detta kanmotverkas genom att man använder lågsvavligt bränsle.Miljöpartiet har tidigare föreslagit sänkta högsta tillåtnasvavelhalter i fartygsbränsle. Utskottet avslog motionen medhänvisning till att man enkelt skulle kunna handla sin oljanågon annanstans om restriktioner infördes i . Vimenar att fartyg inom den seriösa rederinäringen intekommer att ägna sig åt sådan kvalitetsförsämring. Vi stårdärför fast vid kravet att fartygsbränslets högsta tillåtnasvavelhalt ska vara . Vidare bör man inom detpågående Östersjösamarbetet diskutera frågan om lågsvavligolja för att införa sådan till försäljning i alla länder kringÖstersjön. Man bör även utreda en miljöklassning avfartygsbränslen i likhet med den som gäller för vägfordon.Strömförsörjning från landFler fartyg ska anslutas till elektrisk strömförsörjning frånland när de ligger vid kaj . En sådan regleringbör göras att alla större hamnar åläggs att tillhanda hållaströmförsörjning från land till de fartyg som ska ligga vid kajen . När hjälpmotorerna startas är utsläppen myckethöga under för att sedan sjunka. Detta innebär attströmförsörjning från land inte alltid är ett bra alternativ. Detbör endast tillämpas då fartyget ligger vid hamn minst enviss tid. Vi föreslår att regeringen återkommer till riksdagenmed ett förslag på tidsintervall för strömförsörjning frånland.KatalysatorerKatalysatorer har en revolutionerande inverkan på fartygensutsläppsnivåer. Med ny katalysatorteknik kan de dieseldrivnafartygens kväveutsläpp minskas med drygt 90 %.Katalysatorer renar även kolväten med ochkoloxid med . En katalysator är således enmycket god investering rent miljömässigt. Ekonomiskt sett,så innebär installation av katalysatorer en ganska storkostnad för redaren, men det är inte så svårt att fåinvesteringen återbetald: man har räknat ut att investeringar ikatalysatorer på en ökar biljettpriserna mellanFinland och med i snitt . Detta är ingendramatisk summa för konsumenten precis. Däremot ärinvesteringen som sådan kännbar för redaren. Därför tarregeringen ett steg i helt rätt riktning när man nu föreslårmiljödifferentierade farledsavgifter. Det är även positivt attdetta ska vara ett nollsummespel på så sätt att denmiljöskadligare sjöfarten bidrar till att subventionera den delav näringen som väljer att miljöanpassa sin verksamhet.Gamla krigsfartygDet är nu slutade.Spåren finns ännu kvar i flera olika former. I Östersjönförliste under kriget ett hundratal fartyg, fartyg som idagligger och rostar sönder och släpper ut okända mängderbunkerolja. Under dåligt väder virvlas bottenlagren upp ochökar utsläppen. Detta är givetvis ett mycket stortmiljöproblem som riskerar att förvärras gradvis under flera årframöver. Något måste göras. Till att börja med är enkartläggning av problemets omfattning nödvändig. Sedan börman utreda hur en finansiering av en sanering skall ske. gamla krigförande makterna bidra i högre utsträckning äntill exempelvis , eller ska inte vänta på når internationell enighet om hur kostnaderna skallfördelas (detta kan ta år) och ingripa när man så anser detmotiverat ? Detta är några av de frågeställningar som måstelyftas fram i ljuset. Vi föreslår att ges iuppdrag att utarbeta en strategi för omhändertagande avgamla krigsfartyg i som inbegriperfinansieringsfrågan, och att regeringen sedan återkommer tillriksdagen med ett förslag.HöghastighetsfärjorHöghastighetsfärjor, katamaraner, förväntas bli ettpermanent inslag i bland annat Gotlandstrafiken.Osäkerheten vid användning av dessa fartyg är dock mycketstor. Det är givetvis så att katamaranerna slukar betydligtstörre mängder energi än vanliga färjor. Med katalysatorerminskas dock utsläppen markant vilket gör att ett fartyg medreningsaggregat har höga koldioxidutsläpp men lägrekväeoxidutsläpp eftersom förbränningen är effektivare.Utsläpp av svaveldioxid kan däremot öka. Katamaranernasstörsta miljöproblem är dock inte själva utsläppen, utan hurde fungerar. En processar enorma mängder vattensom trycksätts hårt innan de åter spottas ut. Troligen har yt-organismer inte en chans att överleva en sådan process. Allade organismer, plankton m.m. som befinner sig i ytskiktetdör, med osäkra ekologiska effekter till följd. Vi vet dock attytskiktsorganismer spelar en viktig roll för en hel del av liveti i och med att näring för ett flertal arter samlashär. Frågan är bara hur mycket kölvatten det rör sig om.Vidare är strandzonerna ofta mycket känsliga områden. Defungerar i den biologin både som barnkammere ochskafferi åt en mängd olika organismer. Katamaranernassvallvågor orsakar stranderosion och uppslamning avbottensediment och har med största säkerhet en allvarliginverkan på strandzonerna, men i hur stor utsträckning ärosäkert. Vi föreslår att begär att regeringentillsätter en utredning för att ta reda på miljökonsekvensernaav katamaraner i så att har möjlighet attåterkomma i frågan.KonkurrensfrågorSjöfartsavgifterRegeringens EU-anpassning att likställa kustsjöfarten medden internationella sjöfarten drabbar i längden visserligenalla EU-länder, men vi anser att befinner sig i ettutsatt läge i förhållande till konkurrensen från de storahamnarna i . Det innebär en merkostnad redan nu förtransocean sjöfart att ta en omväg via innan de gersig iväg vidare ner mot kontinenten. Än så länge är detekonomiskt lönsamt för rederierna att göra denna "omväg",men om kustsjöfarten likställs med den internationellatrafiken riskerar merkostnaden bli så pass hög att Göteborgshamn kan förlora stora intäkter . Minskadkustsjöfart kommer givetvis att gynna de landvägatransporterna. Resultatet blir i stället begränsad matartrafiktill och från vilket kan ha en del negativakonsekvenser för den svenska industrin. Vi tror att dettasystem kommer att innebära klara nackdelar för svenskrederinäring och vill att inom EU arbetar för att fåtill stånd ett undantag. Detta försämrar även den godasamarbetsvilja som präglat kontakternamellan rederinäringen och myndigheter. Vi har noterat attflera tunga remissinstanser kritiserat förslaget och att s.k.neutrala remissinstanser konstaterat att detta kommer att ledatill att en stor del av transporter som sker till sjösskommer att ske landvägen i framtiden.Bidrag till sjöfartenStaten utbetalar i stöd tillsjöfarten. Man kan givetvis tycka att detta är en orimligt högsumma, men då måste man beakta den internationellasituationen. I vårt grannland betalar uten halv miljard NKK i stöd till sin sjöfart. Det börgivetvis ifrågasättas om denna form av stöd alls är skäligt,men så länge den svenska sjöfarten konkurrerar medinternationell trafik, så måste villkoren likställas. Regeringenföreslår att stödet ska finnas kvar till 2001, men att det skaavvecklas. Vi begär då att regeringen utreder andra former avriktat stöd till sjöfarten för att inte ge den svenska sjöfartenett underläge redan från starten. Vi anser även att det finnsett stort värde i att behålla yrkeskunskapen (sjömän) iSverige.Regeringen anger i text och förslag till beslut att den svenska sjöfartenskall tillförsäkras rimliga konkurrensvillkor. Man bör utvärdera förändringarna på sjöfartsavgifter och i övrigt ha enfortlöpande uppsikt över marknads-utvecklingen.Nytt tonnageEtt stort problem för små rederier vid införskaffning av nytttonnage är att investeringen är så pass stor att den i mångafall förutsätter en utförsäljning av gammalt tonnage. Meneftersom sälj- och köptillfälle oftast inte är utanoerhört beroende av marknadssituationen innebär de svenskabeskattningsreglerna att beskattning av realisationsvinstminskar möjligheterna till investering i nytt tonnage. Vi villatt regeringen utreder en modell som inte innebär en direktsubvention till sjöfarten, men att man ser över skattereglernai syfte att försöka hitta en lämplig åtgärd. Ett förslag är attredarna ges respit med utbetalning av skatt pårealisationsvinst för att kunnagenomföra en investering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högsta gräns för svavelhalt i fartygsbränsle,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strömförsörjning från land,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att utarbeta en strategi för gamlakrigsfartyg i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av katamaranernas inverkan på det livet ochövrig miljöpåverkan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöfartsavgifter och EU-anpassning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvärdera förändringen av sjöfartsavgifter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av skattereglerna för att underlätta investeringar försmå rederier.2