ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02N219 · 1996-10-07 00:00:00 — En fungerande marknadsekonomi förutsätter konkurrens.Konkurrens mellan företag är enda sättet att få en optimalprissättning, som avspeglar tillgång och efterfrågan på enprodukt.Konkurrensverkets beslut om förbud för att inom ramen för sin organisation samverka vid försäljning tillexterna massaindustrier och sågverk, tyder på att lagstiftningen inte får heltönskvärda konsekvenser. Den synes motverka en utveckling som inom EUinte endast anses önskvärd utan t.o.m. uppmuntras, nämligen bildande avproducentorganisationer. Vi minns alla debatten om jordgubbsstödet isomras, där medlemskap i en odlarförening krävdes för att EU-stöd skulleutgå.Såväl sågverkshandeln som massavedshandeln är global, vilketinnebär att priserna i huvudsak sätts utanför vårt land. Detta innebär attSödra Skogsägarna eller någon annan sammanslutning av skogsägare inte harnågon egentlig inverkan på prissättningen. Motivet för medlemskap i enproducentorganisation av detta slag är i stället den kostnadseffektivitet somuppkommer genom samordning och samverkan vid försäljning, transporter,optimering av virkesflöden etc. Kostnadseffektiviteten är en nödvändighetjust med tanke på svårigheten att påverka prissättningen. Samverkan i enförening av detta slag är en förutsättning för medlemmarna att nå sammakostnadsbild och därmed ekonomiska resultat som de stora skogsbolagen inorra samfällt agerande på marknaden av säljare av skog synes ocksåeftersträvansvärt av köparsidan som säger sig inte vara betjänt av att tvingasförhandla om småposter med ett oräkneligt antal säljare. Köparen förhandlarhellre med en part i stället för med ett stort antal.En översyn av konkurrenslagen så att den möjliggör för skogsägare attäven i fortsättningen samverka i skogsägarföreningar bör göras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av konkurrenslagen.
mot · GK02N220 · 1996-10-07 00:00:00 — har stöd till världens varvsindustrierdiskuterats, beslutats och ändrats eller så har flertalet länderinte levt upp till de överenskommelser som träffats. Under1994 träffades på internationellt plan en överenskommelseom att varvsstödet skulle vara avvecklat . Detta ärnaturligtvis det rätta; en avveckling betyder ju konkurrens påså lika villkor som möjligt. I , som enda land, är dedirekta subventionerna avvecklade sedan flera år tillbaka.Kvar finns rätt till vissa kreditgarantier. kan detemellertid konstateras att praktiskt taget alla andra länderfortsätter att subventionera sina varv. I , ,, och lämnas fortsatta subventionerpå mellan av ordersummorna. Detta får naturligtvisrent absurda resultat för svenska varvsindustrier. Dels gårvåra företag miste om order, dels får våra företag levereradelar av fartyg till företag i andra länder som harsubventioner från sina stater/länder.Svensk varvsindustriI är de stora nybyggnadsvarvenavvecklade. Dock finns några mindre varv, något företagsom tillverkar skrov till andra länders varv och någrareparationsvarv kvar. Exempel kan vara Cityvarvet iGöteborg, och i . Det ärsjälvfallet viktigt att dessa får vara kvar och utvecklas för attklara service och reparationer av svenska fartyg men ocksåav andra som vistas i våra vatten. Det bör också vara viktigtför landet att ha viss beredskap för att kunna bygga i varjefall stora delar av civila fartyg i framtiden.Förslag till åtgärderDet första och mest naturliga är att agerar kraftfulltför att avveckla subventionerna i alla länder. tilldess att andra länder är beredda att avveckla sinasubventioner bör vi också lämna subventioner på någorlundasamma villkor som de länderna.Vårt land har inte råd att vara mera ädla än andra länder. Framför allt intemed en arbetslöshet om eller cirka 600 000 personer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk varvsindustri.
mot · GK02N221 · 1996-10-07 00:00:00 — Riskkapitalförsörjningen har alltid varit ett stort problem förnyföretagandet. Inte minst gäller det för nyföretagande inomhögteknologin. Dessa företag skapas ofta avuniversitetsforskare som vill utveckla en idé eller somavknoppningar från befintliga företag. Produktutvecklingentar , innan produktionen kommer igång ochsvårigheterna att låna upp tillräckligt kapital är stora. Såvälutomlands som i liten skala i har man prövatmodellen med riskkapitalbörser. Efterhand somproduktutvecklingen fortskrider ökar ju substansvärdet iföretaget och denna ökning kan företaget tillgodogöra sigmedelst aktieemissioner, som görs på en speciellriskföretagsbörs. I vissa fall har detta även kombinerats medvissa skattemässiga förmåner för aktieköparna. Just denlokala anknytningen har inneburit en större möjlighet förköparna att ha kunskaper nog att göra en riktigriskbedömning.Det finns anledning att utreda om inte lokala riskföretagsbörser skullekunna vara ett användbart alternativ att underlätta kapitalförsörjningen tillnyföretagandet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om lokalariskföretagsbörser i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02N223 · 1996-10-07 00:00:00 — Bilindustrin bedriver i skrivande stund en stor kampanj föratt, utifrån påstådda miljöskäl, få folk att köpa ny bil. Köp ny bil", lyder en slogan från bilbranschen.Påståendet att nya bilar ger bättre miljö är till stora delarosant, och det vore förödande om allmänheten fickinställningen att bilkörning med katalysatorrenad bil inte ärskadligt för miljön. Katalysatorn förmår inte rena bort enenda procent av koldioxidutsläppen, som gerväxthuseffekten, ett av de allvarligaste globala miljöhoten.Vidare mångdubblas utsläppen av lustgas, som har en del iuttunningen av ozonskiktet, som också är ett mycketallvarligt miljöhot.Reklamen hade inte varit missvisande om bilens drivmedel hade varit eleller vätgas och om reklamen inte hade gjort gällande att bilägarna gör alltför miljön genom att köpa en ny bil.Sedan länge finns regler för reklambranschen där det bland annat slås fastatt reklamen inte skall förleda konsumenterna. Bland annat Konsumentom-budsmannen (KO) har som uppgift att se till att detta efterlevs. Miljöpartietvill, med anledning av bilbranschens nu pågående kampanj, att sannings-halten i reklamkampanjer särskilt granskas framöver. Vidare är det möjligtatt och därtill hörande stab inte har tillräckligamiljökunskaper för att kunna bedöma det slags reklam som exempelvisbilbranschen nu ägnar sig åt. En fördjupad miljöutbildning hos KO skullekomma konsumenterna till gagn, inte minst därför att miljöfrågorna iopinionsmätningar visat sig vara en av de frågor där konsumenterna mestefterfrågar korrekt information, till skillnad från färgade partsinlagor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anmoda att särskilt granskasanningshalten i reklamkampanjer framöver,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om eventuellt behov av miljöutbildning förKonsumentombudsmannen med tillhörande stab.
mot · GK02N224 · 1996-10-07 00:00:00 — Det tilltagande våldet i samhället leder till ökad otrygghet församhällsmedborgarna. Den bristande respekten för lag ochordning har vuxit till ett omfattande samhällsproblem, varsföljder måste tas på största allvar.Som reflex av tilltagande oroligheter och våld i samhället har den yrkes-mässiga bevakningsverksamheten vuxit kraftigt. I opererar ca 250auktoriserade bevakningsföretag. Två av dem, i ochPartena , dominerar branschen fullständigt. Företagen är attbetrakta som seriösa, de har en för servicebranschen ovanligt utarbetadaffärsstrategi och är öppna för såväl utbildning som kompetensutveckling försin personal.Det är viktigt att allmänheten kan känna förtroende för bevaknings-branschen och att den bedrivs i ordnade former. Det finns dock signaler somär ytterst oroväckande i framtidsutvecklingen inom bevakningsbranschen. Enavreglering av branschen kan komma att få mycket allvarliga konsekvenser.Vem som helst kan komma att etablera sig som väktare utan någon som helstförhandskontroll. Branschen kan komma att översvämmas av oseriösaföretag. Avregleringen av taxibranschen fick många negativa konsekvenservilka inte får upprepas.Kravet för att utöva väktaryrket är att man genomgår totalt 217timmars utbildning. Utbildningen ombesörjs av de stora väktarbolagen samtav någon eller några andra utbildningsanordnare. Inom branschen har underde långtgående diskussioner förts mellan arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationen om en utökad och mer samlad utbildning för deanställda inom väktarbranschen. Målet är att skapa en rikstäckandeväktarskola. Om branschen avregleras blir det svårigheter att fullföljamålsättningen - ja, det blir rent av omöjligt.En reformering av väktarbranschen är en fråga som även diskuteras påeuropeiskt plan. I de diskussioner som förekommit har man överenskommitom att avge en avsiktsförklaring rörande väktarbranschens framtid. I dennaöverenskommelse framgår tydligt parternas gemensamma uppfattning ominförandet av obligatorisk auktorisation för hela väktarbranschen jämte enrad stipulerade minimivillkor i övrigt. Det verkar därför otroligt att dendebatt som sker i är den motsatta, nämligen att kraftigt begränsa denobligatoriska auktorisationen.Oroligheter, våld och laglöshet skall bekämpas med ett demokratisktsamhälles alla medel. Det är därför viktigt att nogsamt följa utvecklingeninom väktarbranschen i sin helhet så att lagligheten inte äventyras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att slå vakt om en seriös väktarbransch.
mot · GK02N226 · 1996-10-07 00:00:00 — En väl fungerande marknadsekonomi kännetecknas av enmångfald av företagsformer som i konkurrens och samverkanutvecklar produktions- och distributionsstrukturer som ytterstkommer konsumenten till del. Aktörer som misslyckas meddetta och som inte kan erbjuda kundanpassade produkter tillrätt pris kommer snart att försvinna på marknaden.Marknadsekonomin erbjuder ett oöverträffat sätt atthushålla med knappa resurser.De institutionella ramarnas betydelse för en väl fungernade marknads-ekonomi kan inte nog betonas. Lagstiftning som anger ramarna föraktörernas agerande är ett sådant exempel. Många viktiga avvägningarmellan olika intressen skall avspeglas i exempelvis konkurrenslagstiftningen.I löpande kontakt med näringslivets vardag och verklighet prövas dennalagstiftnings ändamålsenlighet.Den svenska skogsnäringens organisationsstruktur och verksamhet har iväsentliga delar befunnits stå i strid mot gällande konkurrenslagstiftning.Detta är den tolkning man måste göra av beslut den 1 juli1996 där bl.a. skogsägarrörelsen vid vite påtvingas bryta upp väsentliga ochändamålsenliga strukturer.Detta innebär ett förbud för exempelvis medlemmarna i Södra Skogs-ägarna att samverka om priser vid försäljning till externa sågverk och massa-industrier. Skulle denna ståndpunkt bli den slutliga tolkningen av gällandelagstiftning får detta omfattande konsekvenser för skogsnäringen - inte minstför södra många mindre sågverk är ett samlat utbud av timmer nära nog enförutsättning för att säkerställa en långsiktig råvaruförsörjning. På så sättkanockså transportapparaten utnyttjas och råvaruflödet bli jämnare med lägrelagerhållning, vilket allt sammantaget verkar kostnadssänkande.Eftersom näringen arbetar på en internationell konkurrensutsatt marknadkommer alltid denna att bestämma slutpriset på produktionen. Någotutrymme för att genom denna samverkan skaffa sig några "otillbörligavinster" existerar självfallet inte på en sådan marknad.I , med särpräglad ägostruktur - en stor andel av enskildaskogsägare med förhållandevis små arealer - skulle troligtvis också storaförändringar av industristrukturen inom sågverksnäringen tvingas fram. Entrolig konsekvens blir nämligen att skogsägarrörelsen ser sig tvingad att motsin egen vilja utveckla sin egen, ganska blygsamma sågverksrörelse.Samverkan för "egen förbrukning" är tillåten enligt Konkurrensverketsuttolkning av lagen.Resultatet av detta kommer med stor sannolikhet att bli överinvesteringaroch utslagning av väl fungerande enheter på småorter. Den på kommersiellagrunder goda samverkan mellan skogsägarrörelsen och de privata köpsåg-verken kommer att omöjliggöras - en väl fungerande virkesmarknad i södraSverige riskerar att slås sönder.Med detta som trolig utveckling finns starka behov av en översyn avkonkurrenslagstiftningen i berörda delar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av konkurrenslagen i berörda delar.
mot · GK02N227 · 1996-10-07 00:00:00 — Nya idéer och särskilt nya produktidéer är ovärderliga inäringslivets utveckling. Uppfinnandet måste därförstimuleras och genom att förenkla för innovatörerna kan dekreativa processerna förstärkas.Den socialdemokratiska regeringen har gjort mycket för att underlätta föridéskaparna. Dock finns det fortfarande svåra trösklar som måste övervinnasinnan idén kan bli en säljbar produkt.Uppfinnarna sysslar med problemlösningar - det är ju det hela derasverksamhet handlar om. Det finns dock administrativa svårigheter som bordeundanröjas. Detta skulle troligen öka verkningsgraden i uppfinnarprocessen.Motionen begränsas till tre områden som borde beaktas.För det första: De höga patentkostnaderna och särskilt då kringkost-naderna. Fasta och låga initiala priser för nyhetsgranskningar, patent-ansökningar och mönsterskyddsansökningar bör vara möjliga att få till stånd.De "tröskelstöd" som finns (bl.a. genom Stiftelsen ) harsina begränsningar och bör således kompletteras.För det andra: Ekonomiskt och juridiskt stöd bör tillskapas för att hjälpauppfinnaren i patentintrångsmål. Statligt engagemang skulle ge tyngd ochseriositet i frågan.För det tredje: Ett mycket stort problem för uppfinnaren är att få utproduktidén på marknaden. Ett system och stöd för mäkleriarbetet mellanuppfinnaren och exploatörer bör tillskapas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innovatörernas administrativa problem.
mot · GK02N230 · 1996-10-07 00:00:00 — Vår näringspolitik har till uppgift att generellt verka för attsvenska företag i större utsträckning än ska kunna deltai olika projekt och upphandlingar på den så kallademultilateralt finansierade marknaden ellerbiståndsmarknaden. Denna marknad förtjänar betydligt störreuppmärksamhet av flera skäl inte minst för vårt näringslivdå den beräknas uppgå till mer än årligen.Svenska företag har en alldeles för liten andel av den multilateraltfinansierade biståndsmarknaden i både och östländer trots attSverige har ett erkänt gott rykte på de biståndsområden vi verkat på.En del initiativ för att belysa och förbättra situationen för vårt näringslivharredan vidtagits.Utomlands finns ett utbyggt nätverk av utlandsmyndigheter - ambassaderoch handelskontor - som har till uppdrag att bland annat bevaka ochrapportera om projekt och upphandling som finansierats med beståndsmedel.På hemmasidan finns också ett nätverk - Exportcentrum - 13stycken, i vilket och handelskammaresamarbetar bland annat med information och utbildning rörande dennamarknad.Ändå måste man konstatera att en önskad positiv utveckling för svenskaföretag på den multilateralt finansierade marknaden låter vänta på sig. IBryssel ställs numera allt oftare den berättigade frågan, var finns svensktnäringsliv? Visst finns det många svårigheter att komma över för att kommain på denna marknad men de delas i hög grad av andra länders näringsliv.Trots de ansträngningar som görs kan det behövas fler åtgärder för attändra attityder och främja svensk projektexport. En viktig förutsättning är attnäringslivets kännedom ytterligare förbättras om de marknadsmöjlighetersom finns. Gång på gång måste det också slås fast att denna marknad varkenär betalningsosäker eller en reservmarknad samt att den ger välbehövligaarbetstillfällen.För Europeiska utvecklingsfonden (EDF), genom vilken något mer änhälften av EU:s bistånd kanaliseras, gäller att svenska företag ännu inte harkunnat delta. Men när snart medlen i EDF VII är förbrukade och EDFVIII ska komma till användning kan också svenska företag börja vara med ianbudsförfarandet. Men beredskapen för detta verkar inte finnas , varesig inom näringslivet eller hos de organisationsföreträdare jag varit ikontakt med.När nu EDF VIII, det vill säga den fond genom vilken EU:s bistånd tillACP-länderna finansieras enligt gällande prognos, kommer att börjaanvändas borde vårt näringsliv finnas med. EDF-finansieringen ärbetydande och beräknas uppgå till mer än tre miljarder ecu årligen.Regeringen har uttalat att berörda svenska departement kommer att anpassasina insatser till de olika projekt ger upphov till. kommerkontakter direkt i att vara nödvändiga men inte sällan krävs i dessasammanhang bearbetning från båda hållen, och . Men frågansom återstår är hur näringslivet kommer att medverka till att skakunna uppnå en rimlig andel av den multilateralt finansierade marknadeninklusive EDF VIII. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att uppnår en rimlig andel av den multilateraltfinansierade biståndsmarknaden.
mot · GK02N234 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi har erfarenheter av den nyakonkurrenslagen och gruppundantaget för kedjor idetaljhandeln. Vi kan då konstatera att nuvarandegruppundantag inte är tillräckligt för att t ex ICA-handlarnaskall kunna arbeta tillräckligt effektivt i konkurrensen.Med nuvarande lagstiftning och gruppundantag har olika aktörer olikaregler. Ett franchiseföretag, en helintegrerad kedja eller en frivillig kedjaharolika möjligheter att agera på marknaden helt beroende av vilkenföretagsform man valt. som är helintegrerat och 7-Eleven, ettfranchiseföretag, kan t ex arbeta med gemensamt prissättningsarbete i sinabutiker medan detta inte tillåts i frivilliga kedjor.Det kan väl inte vara lagstiftningens mening att t ex ICA-handlarna inte fårmarknadsföra ett ständigt lågprissortiment i butikerna, med de fördelar dettainnebär för konkurrensen och inte minst för konsumenterna.Samverkan mellan små och medelstora företag måste tillåtas på lika villkoroch i konkurrens med andra samarbetsformer. Särskilt viktigt är dettasamarbete för de minsta butikerna, som ofta ligger i glesbygdsområden ochdär ICA-handlarna är dominerande. För dessa butiker är samverkan med storabutiker ett nödvändigt överlevnadsvillkor. Genom detta samarbete med störrebutiker i samma kedja kan även dessa små butiker utveckla sinkonkurrenskraft. Dessa mindre butiker behöver dock oftast särskilt stöd,något de inte kan få inom ICA, p g a att även större butiker ingår i ICA-samverkan. Det måste vara konkurrensneutralt mellan olika företagsformerannars finns det risk att de mindre företagen får det allt svårare att hävda sig ikonkurrensen.Alla tror vi att sysselsättningen kommer att finnas i de små ochmedelstora företagen. Därför är det mycket viktigt att dessa tillåts samverkaäven med större företag för att kunna överleva på marknaden. För inget litet,enskilt företag kan utveckla den typ av sortiment-, logistik- ochinformationssystem som driver utvecklingen framåt inom handeln. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna attkonkurrenslagen och gruppundantaget för kedjor i detaljhandeln ses över såatt lika konkurrensregler skall gälla för alla företagsformer oberoende vilkenorganisationsform man valt.
mot · GK02N239 · 1996-10-07 00:00:00 — I den utredning om den svenska rymdverksamheten sompublicerades (SOU 1995:78) skrevs i det allra sistaavsnittet av utredningen:Kiruna har alltmer fått en profil som rymdstad, vilket har en positivinverkan även utanför rymdverksamheterna. Informationsteknologin byggsut, utbildningsnivån höjs, rekrytering underlättas, turismen främjas avrymdverksamheten, osv. Rymden främjar kommunens ekonomi och gerframtidstro.Sverige är sedan gammalt känt för att ha en spetsforskning,där vi är världsbäst eller bland de allra främsta. Sådanaområden återfinns inom teknik, medicin,läkemedelsforskning och andra. Ett sådant område är ocksårymdforskningen. Här har vi gamla traditioner inom ämnensom astronomi och astrofysik, telekommunikation ochmeteorologi. även satellitteknik.Men framför allt har rymdforskningen genom vårt geografiska läge till-gång till de stora områdena i norr, i som ger utrymme för enmycket högklassig forskning vid bl. Flera svenska högskolor ochuniversitet deltar i detta arbete, bl a och Tekniska hög-skolan i . Rymdstyrelsen och det statligt ägda Rymdbolaget återfinns iSolna.Den internationella konkurrensen är stenhård, bl a från , som docksaknar de möjligheter att utveckla satellitteknik som vi har i . Kirunagästas ständigt av forskare från hela Europa.Den stora spridningen av verksamheter över hela är inte gynnsamför rymdverksamheten som spetsforskning. Av den anledningen bordeverksamheten koncentreras, och den naturliga platsen för detta är i Kirunadär mycket av den praktiska verksamheten äger rum. borde här ta påsig en ledande roll i genom att skapa en internationell högskola medkurser och forskning i allt som rör rymdverksamhet, t.ex. astronomi ochastrofysik, telekommunikation och satellitteknik.En sådan högskola (rymduniversitetet) skulle ha ett stort värde för Sverigesom forskarnation, men även för och en landsända som annars mesthar fått exportera sina rikedomar (malm och skog), till mer nytta för helalandet än nordligaste praktiskt skulle en högskola byggas ut som vilar på den nuvarandegrunden. Verksamheter som går att flytta till skulle med fördel göraså. Vissa institutioner i och , Rymdstyrelsen och huvuddelen avRymdbolaget kan omlokaliseras till . Egna professurer skulle skapas,men man kan även utnyttja gästande forskare -från andra svenska ocheuropeiska universitet - inom undervisningen som på så sätt skulle få enenastående hög internationell nivå. Hela underlaget till verksamheten finnsredan, varför kostnaderna blir begränsade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förnyelse av svensk rymdverksamhet,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en internationell högskola inomrymdverksamhetens område i ..11FStockholm den 6 oktober 1996Hans Hjortzberg-Nordlund ()