mot · GK02Ju5 · 1996-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:9 Ny rättshjälpslag InledningDet är nu rättshjälpsreformen genomfördes.Därefter har rättshjälpen varit föremål för ständigaförändringar, vilka i allmänhet föranletts av krav pånedskärningar av statens utgifter. Mot bakgrund avytterligare besparingskrav för rättsväsendet föreslårregeringen i propositionen en ny rättshjälpslag som sägsmedföra besparingar på per år.Miljöpartiet de gröna anser att det finns ett stort behov av förändring avnuvarande rättshjälpssystem. Dagens detaljerade och svårgenomträngligaregler skapar tillämpningsproblem som i sin tur medför att kostnaderna för atthantera systemet blir onödigt höga. Vi emotsätter oss dock att rättshjälpensgrundläggande syfte går förlorat. Av principerna om rättssäkerhet och likhetinför lagen får anses följa att även sådana medborgare som har begränsadeekonomiska resurser skall ha en reell möjlighet att få en tvist prövad idomstol. En viktig garanti för detta utgör dagens ordning, där staten genomden allmänna rättshjälpen svarar för vissa rättegångskostnader.En mycket viktig del i rättssäkerheten är tillgång till juridiskt biträde vidjuridiska tvister av olika slag. Vi anser att det är en självklarhet attstatsmakten upprätthåller standarden på rättsskipningen och ger enskildamedborgare praktiska möjligheter att lösa rättsliga meningsmotsättningarinför domstol. Detta är också ett åtagande som framgår av internationellakonventioner, bl.a. rekommendation om rättshjälp.Rättshjälpen ochrättsskyddsförsäkringenDet mest kontroversiella i regeringens förslag är att allmänrättshjälp skall bli subsidiär till de rättsskyddsförsäkringarsom försäkringsbolagen erbjuder. finner dettaförslag till privatisering av rättshjälpssystemet oacceptabelteftersom det försämrar möjligheten för stora grupper att sökasin rätt i domstol.Miljöpartiet anser att huvudansvaret för den enskildes skydd i rättsligthänseende måste ligga på staten. Det är en statsangelägenhet att medborgarnafår tillgång till och använder statens tvistelösningsinstrument. Frånprincipiella utgångspunkter kan ett system med privata försäkringslösningarinte tänkas passa sämre på något område än på rättsskipningens!Regeringens förslag i denna del förutsätter att den rättssökande har enrättsskyddsförsäkring av en omfattning som minst motsvarar det skydd somkan erhållas genom rättshjälpen. Detta förutsätter i sin tur att det är möjligtatterhålla en sådan försäkring. Regeringen utgår härvid från attförsäkringsbolagen även kommer att vara intresserade av atterbjuda rättsskyddsförsäkringar i samma utsträckning och med sammaomfattning som . Detta är inte alls säkert, vilket bl.a. annat påpekas avFinansinspektionen.En förutsättning för att det skall vara möjligt att skydda sig genom attteckna en rättsskyddsförsäkring är att försäkringspremien inte är högre än attden enskilde kan betala den. Av regeringens förslag framgår attpremiehöjningarna med anledning av den föreslagna regeln bedömts blimåttliga. anser att regeringens bedömning härom är bristfälligvilket bl.a. framgår av Försäkringsförbunds yttrande. Omrättsskyddet blir primärt i förhållande till rättshjälpen, kommer detta attpåverka premierna avsevärt. Det säger sig självt att de olikaförsäkringsbolagen, som är vinstdrivande verksamheter, inte bedriver någonvälgörenhet! Risken är nu uppenbar att premierna blir så höga förförsäkringstagarna att de kommer att välja att inte teckna försäkring ochdärigenom kommer att sakna skydd inte bara vad avser rättsskyddet utan äveni flera andra avseenden.Försäkringsbranschen är som alla andra verksamheter utsatt för en hårdkonkurrens. Detta kan märkas bl.a. genom att vissa bolag minskaromfattningen av skyddet i hemförsäkringen i syfte att hålla kostnaderna ochdärmed premierna nere för dessa försäkringar. Denna tendens riskerar attförstärkas om regeringens förslag blir verklighet. Följden kommer att bli atträttsskyddsförsäkring inte kommer att erbjudas i t.ex. hemförsäkringen. Istället kommer försäkringsbolagen att skapa en särskild försäkring förrättsskydd vilket i sin tur leder till att en stor del av befolkningen kommerattbli oförsäkrade vad gäller rättsskyddet.I både utredning och proposition finns uppenbara brister vad gällerförsäkringsbolagens syn och ställningstagande samt förväntade konsekvenserav den föreslagna regeln. finner därför anledning att ifrågasättaregeringens omdöme i denna fråga.Bestämmelsernas närmareutformningAv reglernas närmare utformning kan vi inte finna attregeringen har visat de svagaste grupperna i samhälletgaranterat skydd. Många lever under sådana omständigheteratt det inte är möjligt att hänvisa till försäkringsalternativ.Som exempel på sådana personer kan nämnas personer sominte har något hem att försäkra, t.ex. efter enäktenskapsskillnad, utlandsvistelse eller vräkning eller vidlångvarig vistelse på sjukhus eller anstalt. Andra exempel ärungdomar som flyttat hemifrån och personer medsmå ekonomiska resurser, språkproblem eller andra socialaproblem.Regeringen anser sig ha löst detta problem genom att bestämmelsernautformas så att rättshjälp inte får beviljas den "som med hänsyn till sittförsäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska och personliga förhållanden"borde ha haft ett sådant skydd.Vi anser att den föreslagna regeln är för vag. Det måste klart framgå avlagtexten i vilka situationer rättshjälp skall beviljas. Risken med regeringensförslag är bl.a. svåra gräns- och tolkningsproblem när det gäller avgörandetför en individs ekonomiska situation. Hur skall man kunna bedöma en personsom uppger att han eller hon avstått från att teckna en rättsskyddsförsäkringför att få råd med mat och kläder till sig själv och sina barn?Miljöpartiet föreslår därför att 9 § i rättshjälpslagen ändras enligt följande:Rättshjälp får inte beviljas, om den rättssökande har en rättsskyddsförsäkringeller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten.Detsamma gäller för rättssökande som borde ha haft ett sådant skydd medhänvisning till sin ekonomiska situation.Om den rättssökande saknar rättsskydd enligt första stycket till följd av sinbegränsade försörjningsförmåga eller i övrigt utsatta sociala situation skallrättshjälp beviljas. I övrigt får rättshjälp beviljas endast om det finnssärskildaskäl med hänsyn till angelägenhetens art och betydelse för den rättssökande.RådgivningRådgivning bör vara ett komplement till rättshjälp och bördärför som regeringen föreslår vara obligatorisk vidrättshjälp. anser att förslaget att utvidgarådgivningen är ett steg i rätt riktning. Den föreslagnamaximitiden är emellertid alltför kort. Tidenför rådgivning får anpassas så att kontakt kan tas medmotparten och att enklare ärenden kan avgöras inom ramenför rådgivningen. Detta torde kräva att tiden utsträcks till tretimmar. Om en rådgivning leder till rättshjälp bör helaavgiften för rådgivningen avräknas från rättshjälpsavgiften.Bevisning och utredningDet är angeläget att en rättssökande som har rättshjälp inteförsätts i ett sämre processuellt läge än en motpart utanrättshjälp. I exempelvis mål om skadestånd krävs iblandomfattande och kostnadskrävande utredning angående t.ex.komplicerade tekniska eller medicinska förhållanden.Miljöpartiet anser det inte acceptabelt att en part medrättshjälp skulle vara förhindrad att åberopa sådan bevisningeller utredning om kostnaden överstiger . Viavstyrker således regeringens förslag i denna del.Instansordningen i frågorom offentligt biträde iutlänningsärendenEnligt regeringens förslag skall beslut ifrågor om offentligt biträde inte kunna överklagas.Miljöpartiet avstyrker den del av förslaget som gäller sådanabeslut som fattar som första instans.Starka skäl av principiell natur talar för att beslut i frågorsom rör rättshjälp skall kunna bringas under prövning i ettfristående organ. Vi anser särskilt att det är av stor vikt attnegativa beslut vad gäller begäran om biträdesbyte skallkunna överklagas.Ersättning tillrättshjälpsbiträden ochoffentliga biträdenRättshjälpen kostar ca . Varkenutredning eller proposition berör orsakerna till atträttshjälpen blivit så dyr. av rättshjälpengår till biträdesarvoden. kostade rättshjälpentotalt för staten. tog en advokat415 kronor för att försvara en person i brottmål.Sedan dess har beloppet ökat med . är timarvodet för biträden exklusive moms.Under samma tioårsperiod har KPI (konsumentprisindex),som beräknas av SCB och är ett mått pålevnadskostnadsökningen i , ökat med 50 procent.Biträdenas arvoden har således ökat dubbelt så mycket somKPI. Även jämfört med t.ex. en industriarbetarlön ärökningstakten den dubbla för advokaten.Miljöpartiet ifrågasätter denna utveckling och begär att regeringen skallundersöka ersättningssystemets utformning. I samband härmed bör deallmänna advokatbyråernas roll ses över.BesparingarSom nämnts ovan kommer en ordning som medför atträttshjälpen blir subsidiär till rättsskyddsförsäkringar med allsannolikhet att leda till att rättsskyddförsäkringarna upphör isin nuvarande form. Det är mycket osäkert om och i vad månen sådan reform kommer att medföra någon besparing avrättshjälpskostnaderna. Besparingar måste alltsååstadkommas på annat sätt.Miljöpartiet föreslår att intresseprövningen skärps. Härigenom skulle mankunna tillgodose kraven på att de begränsade resurser som står till buds skallsättas in på områden där de bäst behövs och komma de människor till del somär i störst behov av rättsligt bistånd. Med denna utgångspunkt bör rättshjälpeni förmögenhetsrättsliga tvister inriktas på sådana fall där det är fråga om merabetydande värden. När tvisterna gäller mindre värden är processkostnadernaoch därmed rättshjälpskostnaderna ofta oproportionerligt höga. Härtillkommer att det för tvister om mindre värden finns särskilda bestämmelser irättegångsbalken som medför att den enskilde kan tillvarata sin rätt utanalltför höga kostnader. Med den utvidgning av rådgivningen som börgenomföras kan en samordning ske mellan rättshjälp, rådgivning och småmålså att alla tvister om mindre värden kan föras bort från den allmännarättshjälpen. Värdegränsen för småmål är ett halvt basbelopp.Utvidgningen av rådgivningen bör kunna leda till att gränsen höjs, förslagsvistill ett basbelopp. I angelägenheter där värdet understiger denna värdegränsbör således rättshjälp normalt inte beviljas. Om värdet överstigervärdegränsen skall en noggrann intresseprövning göras. Denna underlättas avatt den utvidgade rådgivningen medför att prövningen grundas på ett betydligtutförligare och säkrare underlag än . En förutsättning för eneffektivare intresseprövning är att beslut om rättshjälp alltid förläggs tillrättshjälpsmyndighet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att rättshjälpen skall görasgenerellt subsidiär till rättsskyddet,2. att , om yrkande 1 avslås, beslutar om sådan ändring av 9 § iförslaget till rättshjälpslag som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rådgivning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevisning och utredning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om instansordningen i frågor om offentligt biträde iutlänningsärenden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning till rättshjälpsbiträden och offentliga biträden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparingar,