mot · GK02K516 · 1996-10-07 00:00:00 — Politiken har blivit en åskådarsport. Demokratin kan bara vitaliseras ompubliken kommer ner från läktaren. , UNT 951207BakgrundDe har det talats mycket om politikens kris. Detär dock tveksamt om det råder någon egentlig politisk kris,eftersom medborgarnas politiska kunskaper och intresse ärväl så högt som tidigare, enligt medbland andra och . Valdeltagandetligger också kvar på en internationellt sett mycket hög nivå,utom när det gäller val till . Däremot råderdet kris för partipolitiken, med sviktande engagemang ochmedlemssiffror, och ett mycket lågt förtroende för politiker.Kommun- och landstingspolitiken är för många tämligen anonym. Ennyligen genomförd undersökning visade exempelvis att en klar majoritet avde tillfrågade i inte visste vilka partier som sitter i majoritets-ställning i fullmäktige.Det finns en, visserligen svag, tendens att decentralisera makten kommu-nalt. Fler städer inför stadsdelsnämnder, och några kommuner har tillkommitgenom delning . Däremot finns det ingen som helst benägen-het att låta medborgarna självständigt fatta politiska beslut, exempelvisgenom kommunala folkomröstningar. Visserligen måste frågor om folkom-röstningar som samlat av de röstberättigades namnunder-skrifter tas upp i fullmäktige, men har tydligt visat hursnart sagt alla förslag till kommunala folkomröstningar avslås (se vidareMiljöpartiets motion i ärendet). Det är vår uppfattning att också andra sätt attengagera medborgarna direkt i de kommunala besluten används alltförsparsamt.Ge medborgarna rätt attmotionera till fullmäktigeMiljöpartiet vill stärka medborgarnas möjligheter att självapåverka politiken direkt. Därför önskar vi bland annat flerfolkomröstningar på alla politiska nivåer, är positiva tilldirektvalda kommundelsnämnder och vill decentralisera endel av beslutsrätten från stat till kommun och direktvaldaregioner.Vi vill också bättre ta tillvara goda idéer och förslag från invånarna. Det ärvår övertygelse att många goda förslag aldrig kommer fram till politikernasbeslutsbord, eftersom många förslagsställare inte engagerar sig politiskt ochej heller torgför sina tankegångar i massmediala fora. Detta är särskiltallvarligt som vissa grupperingar i samhället är kraftigt underrepresenterade ipolitiken, och därför med dagens system har svårt att göra sin röst hörd. Detgäller exempelvis ungdomar och invandrare.Ett sätt att komma till rätta med detta är att ge varje kommuninvånare rättatt motionera direkt till kommunfullmäktige. Frågorna som behandlaskommunalt är ofta av mer praktisk karaktär, vilket gör det lättare förinvånarna att uttrycka en ståndpunkt. kan de ha mycketlångtgående betydelse för dem som påverkas, vilket gör det angeläget att tatillvara åsiktsströmningar som inte nödvändigtvis finns representerade ifullmäktige.En direkt motionsrätt till kommunfullmäktige för invånarna skulle ställaökade krav på den kommunala motionsberedningen. Det är vår bestämdauppfattning att dessa ökade krav är motiverade, då det i mångakommuner finns åtskilliga motioner som först tas upp till beslut åtskilliga årefter att de initierats. Vi anser att motioner direkt från invånare i kommunenska ges samma dignitet som de av politiska partier framtagna.På samma sätt som det nu ges möjlighet till öppna nämndsammanträden ikommunerna, så bör införandet av denna direkta motionsrätt ske frivilligt,efter beslut i kommunfullmäktige. En senare översyn kan visa om det finnsbehov av att från statligt håll vidare styra upp mot ökat direkt invånar-inflytande.Tillägg i kommunallagenkrävsI kommunallagens femte kapitel 23 § räknas upp vem somhar rätt att motionera till kommunfullmäktige. Där fastslåsatt fullmäktigeledamöter, nämnder och revisorer alltid fårmotionera till fullmäktige. i kommunalt bolagoch fullmäktigeberedning får efter särskilt beslut motioneratill fullmäktige. Denna förteckning om fem instanser ärexklusiv, några ytterligare instanser kan med dagenskommunallag inte ges rätt att motionera till fullmäktige. Denkommun som skulle vilja införa ett sådantdirektdemokratiskt instrument har enligt kommunallagen ejmöjlighet att göra så.Vi föreslår att det i kommunallagen läggs till en sjätte instans: kommunaltrösträttsberättigade. På samma sätt som styrelse i kommunalt bolag ochfullmäktigeberedning ges motionsrätt efter särskilt beslut, bör de kommunaltrösträttsberättigade ges det. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredningangående ändring i kommunallagen med syfte att möjliggöra förkommunfullmäktige att ge de kommunalt röstberättigade kommunalmotionsrätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en skyndsam motionsberedning.