mot · GK02Fi25 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:51Vissa frågor om den kommunala ekonomin I skrivelsen presenterar regeringen överenskommelsen med omatt tillföra kommunsektorn samt 200miljoner kronor och ytterligare 200 miljoner nästa år,d.v.s. totalt 3 miljarder. De sistnämnda bidragen är avseddaatt täcka delar av kommunernas ökadesocialbidragskostnader, och pengarna kommer att tas frånden kommunakut som med aktiva stödinrättades för att underlätta införandet av det kommunalainkomst- och kostnadsutjämningssystemet. harregeringen budgeterat ytterligare 400 miljoner tillkommunakuten.Vänsterpartiet ställer sig positivt till att kommunerna ges ökade resurser.Det ger åtminstone tillfälligt andrum i en hårt ansträngd ekonomisk situationoch stärker kvinnornas ställning på arbetsmarknaden.Men tyvärr har regeringen gett en falsk bild av att kommunerna tillförs nyafriska pengar. har skrivit upp prognosen årskommunala skatteunderlag . I de tidigare prognoserna frånRiksrevisionsverket utgick man från lägre tillväxtantaganden och därmedlägre skatteinkomster för kommuner och landsting. Skillnaden förklararsåledes de 2,6 miljarder som regeringen nu säger sig tillföra kommunerna.Regeringen förskotterar skattepengar som kommunerna skulle ha fått i vilketfall som helst, senast vid slutavräkningen . Skulle det visa sig attFinansdepartementets prognos överskattat tillväxten i ekonomin och under-skattat arbetslösheten kan kommunerna tvingas betala tillbakapengarna. Det återbetalningsskydd som finans- och inrikesministern lovat iett brev utskickat till kommuner och landsting är inte tillräckligt. Vid dentidpunkt då det är aktuellt med en eventuell återbetalning kan det sitta enannan regering vid makten som inte anser sig bunden vid tidigare regeringarslöften. Ett återbetalningsskydd bör därför stadfästas genom ett riksdagsbeslut.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Det kommunala självstyret har urholkats. Regeringen har beskurit kommu-nernas och landstingens möjligheter till skattehöjningar genom beslutet att isådana fall minska de generella statsbidragen med motsvarande hälften avvad en skattehöjning skulle ge i ökade skatteintäkter.I praktiken leder detta till att nedskärningarna av den kommunala verksam-heten kommer att fortsätta. har också betonat att det intefinns några garantier mot ytterligare uppsägningar. Regeringen fortsätter attmjölka den kommunala ekonomin, bl.a. genom realt minskade statsbidrag,höjda egenavgifter och sänkta ersättningsnivåer som reducerar det kommuna-la skatteunderlaget. kommer kommunerna dessutom att tvingasbetala tillbaka till staten vid slutavräkningen för 1995årsskatteintäkter.Under de första åren - - minskade den kommu-nala sysselsättningen med 45 000 personer. Depressionen bidrog till minskad sysselsättning i alla sektorer. har dennedåtgående syssselsättningstrenden brutits i industrin och i den privatatjänstesektorn. Däremot har sysselsättningen fortsatt att falla i kommun-sektorn. räknar med att nedskärningarna fortsätter. Skakommunerna klara kraven på ekonomisk balans 1999 måste utgifterna minskamed . Det kan leda till en ytterligare sysselsättnings-minskning med omkring 30 000 personer inom kommunerna och omkring 20000 personer inom landstingen. Det kommer alltså att gå ut över vården,skolan och omsorgerna. Dessutom är det huvudsakligen kvinnojobb som slåsut. Kvinnorna utgör av alla anställda i kommunerna.Kommunförbundet menar att regeringens nedskärningspolitik leder till enminskad konsumtion på i genomsnitt fram . Vi menar att denna utveckling måste brytas. Det är orimligt attskära ner på kommunala verksamheter för att istället lägga pengar påtransfereringar och passivt arbetslöshetsunderstöd.Det har otvivelaktigt skett en framgångsrik effektivisering av den kommu-nala verksamheten , d.v.s. efter 1970- och 1980-talenskraftiga expansion. Men handlar det inte längre om produktivitetshöjanderationaliseringar utan om direkta neddragningar. Kommunerna behöver enpermanent ekonomisk förstärkning för att kunna motsvara de mest elementärakraven på verksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Vänsterpartiet har föreslagit att arbetsgivaravgifterna sänks i kommunernamed . Det skulle motsvara ungefär 5 miljarder i permanentförstärkning. Det vore en insats som skulle värna vården, omsorgerna ochutbildningen. Det skulle minska behovet av uppsägningar och säkra tusentalskvinnojobb.Kommunerna behöver ett ökat rörelseutrymme för att fullgöra sinaskyldigheter - inte fler politiska dimridåer från regeringens sida. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunala återbetalningsskyldigheten av 1997 årsskattemedel vid slutavräkning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en permanent förstärkning av den kommunalaekonomin.