mot · GJ02Bo9 · 1996-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. Länsväsendet i vårt land har gamla anor och den ännubestående länsindelningen har sitt ursprung i 1634 årsregeringsform.Nu föreligger behov av förändringar för att anpassa den till nutidenssamhällsstruktur. Det handlar också om maktstrukturer och den demokratiskastyrningen av gamla och nya geografiska indelningar.Vänsterpartiet förordar en utveckling mot demokratiskt valda regionalaparlament, där statens uppgift blir att fördela resurserna till regionerna ochatt via vara ett kontrollorgan. Hur resurserna sedan används bliren fråga för det regionala parlamentet. Vi anser att är detregionala parlamentets naturliga utbredningsområde, men om det finns enbred lokal förankring för att förändra den nuvarande landstingsindelningenså kan den genomföras.Att slå samman länsstyrelserna i län och är braom det blir ett led i en fortsatt utveckling mot ett regionalt valt parlament.Enigheten i länet är stor om den utvecklingen. Däremot råder oenighet omMalmö eller skall vara residensstad. Genom att peka ut Malmösom den blivande residensstaden frångår regeringen regionberedningensförslag. Det har medfört att många nu är tveksamma till sammanslagningen.Bland kommunerna har ett starkt stöd, liksom hos Sydsvenskahandelskammaren, som representerar näringslivet i regionen. Därför bör interegeringen framhålla som residensstad, utan hålla fråganöppen för den särskilde utredaren att i samarbete med alla berörda partergenomlysa frågan förutsättningslöst.I däremot råder oenighet om utbredningsområdet av det nyalänet. Kommuner i östra och norra delen av är direkt negativaoch den norra delen av är tveksamma. Sammanslagningen iVästsverige bör behandlas med stor försiktighet. Att redan nu utgå från attGöteborgs och län, och bör ingå i ettgemensamt västsvenskt län bör inte skrivas in som ett direktiv till denutredare som skall jobba med frågan. Förutsättningslösa diskussioner medberörda parter bör ligga till grund för förslag till lösningar, där även andraalternativ undersöks, t.ex. ett län bestående av bara och länoch . Att köra över enskilda kommuner i en sådan här fråga ärolyckligt. Det hade naturligtvis varit lämpligt att i sammanhanget se överhela regionala indelning för att få alla pusselbitar att falla påplats.I propositionens sammanfattning skriver regeringen att det iSkåne funnits stor enighet om att helalandskapet skall utgöra ett län. Beskrivningen är korrekt,men kan misstolkas, eftersom huvudfrågan från skånskt hållär att det regionala utvecklingsansvaret skall föras över tillett regionalt politiskt förankrat organ, där länsgränsen ärborta och ingår i ett landsting för hela Skåne.Detta har förberetts av den politiskt tillsatta Skånestyrelsen.Även arbetet med en gemensam huvudman för sjukvården ärväl förberett och en ansökan om att slå ihop de bådalandstingen finns hos regeringen.Det viktiga är alltså att regionala uppgifter som ligger på läns-styrelserna, på statliga verk och myndigheter och som kräver mer samordningän vad kommunerna själva klarar förs över till ett direktvalt organ,gemensamt för det nya Skånelänet. Den statliga myndighetsutövningen skallnaturligtvis även i fortsättningen skötas av . Regionberedningenkallar de regionala parlamenten för landsting, har valtbegreppet länsting. Vi vill med detta begrepp ytterligare stärka den regionalademokratin och ge möjligheter för regionen att besluta över statliga anslagsanvändning på det lokala planet. Vi vill gå längre än regionberedningensförslag i fråga om utökat ansvarsområde för de regionala parlamenten för attde effektivt skall använda de medel som regionen förfogar över, och på ettbättre sätt ta till vara lokal kompetens och initiativförmåga. I propositionensägs väldigt lite om denna viktiga fråga.Regional framtidVänsterpartiet anser att detta är en stor brist och attregeringen i den aviserade majpropositionen av ärendetskyndsamt bör lägga fram förslag om ändradarbetsfördelning och organisation av länets statliga verk,myndigheter, länsstyrelse och det direktvalda, regionalaorganet för Skånelän. Detta i enlighet medregionberedningens förslag om Regional Framtid,kompletterat med de synpunkter som framförts avSkånestyrelsen i sitt remissvar till nämnda beredning.Regeringen bör också i detta sammanhang presentera entidsplan för förändringen, där målet skall vara att detdirektvalda regionala organet skall kunna väljas vid deallmänna valen 1998.Eftersom i vårt förslag får en helt ny roll, med i huvudsakmyndighetsutövning, så bör detta kunna av ett statligt regionkontor,under ledning av en "regionchef". kan med fördelavskaffas i den nya organisationen och vi anser att det kan ske på försök i detnya Skånelänet.I ett särskilt yttrande till regionberedningens förslag, Regional framtid,beskrivs länsstyrelsearbetet för den landstingsvalda styrelsen. Enligt lekman-nastyrelsen i , bereds och fattas beslut för regionen i viktigapolitiska frågor med ett klart demokratiskt underskott och någon med ettregionalt eller lokalt politiskt mandat deltar inte i beslutsprocessen. Enförändring där myndighetsfunktionen utövas av den administrativa organi-sationen och där frågor av politisk natur handläggs och beslutas i ett annatorgan vilket har ett politiskt mandat eftersträvas. Det är ytterligare ett skälattförändra både verksamhetsinriktningen för och dess lednings-funktion.Lekmannastyrelsens rollLandshövdingarna i och länavgår i och med sammanslagningen och skall ersättas av enny ledning. I avvaktan på beslut om ett direktvalt parlament iSkåne län föreslår att den sammanslagnalänsstyrelsens arbete leds av dess lekmannastyrelse med enregionalt vald ordförande, som väljs på samma sätt somövriga styrelseledamöter, via . Däreftergodkänns ordföranden av regeringen. Därmed återbesätts intenågon av de tidigare landshövdingeposterna.Lekmannastyrelsen får fatta beslut av politisk karaktär ochlänsstyrelsen tar hand om myndighetsbesluten.Enligt statskontorets beräkningar bör sammanslagningen av de tvålänsstyrelserna i kunna innebära en besparing på ca 30 miljonerkronor. Länsstyrelserna själva räknar med en personalminskning med ca20 %. Lokalkostnadsdelen kvarstår dock, eftersom längre hyreskontrakt ärtecknade. Att säga upp personal kostar också pengar och skall genomföras påett personalpolitiskt anständigt sätt. Den nya länsledningen måste också påett godtagbart sätt kunna sköta de uppgifter som staten ålagt den att utförautan en kvalitetsförsämring. Detta bör beaktas inför arbetet med stats-budgeten i den del som omfattar länsstyrelserna. Besparingskravet på 30miljoner kronor bör därför vara en målsättning och inte ett uttalat krav. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala parlament och länsstyrelsernas roll,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eller som residensstad,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om länsindelningen i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vad kommande proposition bör innehålla omregionalfrågorna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lekmannastyrelsernas roll,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besparingskravet i samband medsammanslagningen av länsstyrelserna i .