mot · GK02Bo522 · 1996-10-07 00:00:00 — Historisk bakgrund - detfungerandenärsaltkretsloppetI jordbrukssamhällets långa historia har det alltid varit svårtatt få tag i tillräckligt med gödning till åkrarna. Det hardärför varit viktigt att utnyttja all tillgänglig näring. Ävenstadens avfall, i form av exkrementer och komposterbarasopor, har återförts till åkrarna i stadens närhet. Ända in ivårt sekel skilde man på gödselsopor och andra sopor. Igödselsopor ingick, förutom det mänskliga avträdesavfallet,även aska och den komposterbara delen av hushållsavfallet.Vid sekelskiftet fanns bara ca 400 vattentoaletter i helalandet, främst i , och Norrköping.Vi hade då vad man skulle kalla ett fungerande närsaltkretslopp.Men det fanns hygieniska problem, t.ex. koleraepidemier, somaccentuerades vid städernas enorma befolkningstillväxt i slutet av 1800-talet.Krav på bättre hygien och bekvämare bostäder ledde till att deunderjordiska avloppssystemen började att byggas i en rad städer. Rörenmynnade som regel ut i närmsta vattendrag. Detta ledde redan då tillnackdelar för den delen av befolkningen som utnyttjade dessa till både tvättoch dricksvatten. Därför utkämpades en hård politisk debatt innanman allmänt accepterade införandet av WC runt 1910.Motargumentet att bönderna skulle få näringsbrist på sina åkrar var intelängre något oöverstigligt hinder och började tappa kraft. Detvar nämligen som konstgödseln började bli känd och skullegöra bönderna oberoende av städernas avfall.Läget i dagNu vet vi att tillförseln av konstgödning inte är en del av enhållbar utveckling. Fosfortillgångarna minskar i allt snabbaretakt. Vi bränner en stor mängd fossil olja för att framställakonstgödselkväve. Alltmer övergödda vatten leder tillenorma kostnader för rening.De olika reningsstegen ger slam som både innehåller näring för åkern, menockså en okontrollerbar mängd kemikalier från vårt moderna samhälle.Kvalificerade bedömare uppskattar antalet av människan ihopsattakemikalier, som cirkulerar i , till ca 60 000. De allra flesta av dem ärkanske harmlösa, men där finns flera väldigt farliga, som DDT, PCB ochbromerade flamskyddsmedel. Dessutom tungmetaller, farligast av allt föråkerjorden. Skadorna blir med tiden irreversibla, jorden obrukbar. Därför kanman inte använda slammet som gödselmedel . Det pågår visserligen ettarbete med att försöka rena slammet, men än är det långt kvar. Därtillkommer att det för jordbruket så viktiga kvävet till största delen spolas ut ivattendragen eller luftas bort.Va-lagen måste anpassas tillkretsloppstänkandetPå senare år i kretsloppstänkandets tidevarv har enutveckling av källsorterande avloppssystem kommit i gång.Tekniken förekommer som allt ifrån små och storaförmultningstoaletter till dubbelspolande urinavskiljandetoaletter; allt i syfte att ta vara på näringen i avföringoch/eller urin innan den blivit förorenad av kemikalier ochtungmetaller från andra delar av avloppssystemet.Fördelen med dessa toaletter är att man kan påbörja återinförandet av ettnärsaltkretslopp successivt allt eftersom man renoverar eller bygger till. Detfinns därför goda ekonomiska och miljömässiga skäl för samhället att stödjadenna utveckling generellt, vilket också görs i viss mån.Emellertid finns det vissa omständigheter som borde föranleda attsamhället ställer starkare krav på en kretsloppsanpassning av va-systemet,exempelvis:1. När avloppssystemet är maximalt belastat och all nytillkommandebebyggelse kräver en uppdimensionering av reningsverk, ledningaretc.2.3. När avloppssystemet är undermåligt i något avseende, t.ex. läckandeavloppsledningar eller dåligt fungerande, äldre reningsverk,underdimensionering, avsaknad av ett reningssteg eller annat.4.5. När man har en speciellt känslig recipient som inte tål belastningenav renat avloppsvatten från både bad, disk, tvätt och WC.6.Under de omständigheter som exemplifierats ovan bordesamhället ha möjlighet att stödja en källsortering av avloppengenom att med ett förbättrat lagstöd kunna villkorautformningen av va-systemen i tillkommande bebyggelse.En sådan förändring av va-lagen skulle förslagsvis innebära att underomständigheter, som beskrivits i punkterna 1-3 ovan, har kommunenmöjlighet att villkora ny- eller ombyggnad med att minst en viss andel avtoalettavfallet källsorteras. Den andel som krävs bör successivt anpassas tillbilligaste och bästa källsorterande va-teknik. Dagens va-lag tillåter intesådana villkor.Ett alternativ till metoden med villkor är att möjliggöra differentierade va-taxor till förmån för källsorterande va-system. Ju högre andel källsortering,desto lägre va-taxa. Dagens va-lag möjliggör bara mindre taxeförändringar,vilket gör det ekonomiskt ointressant för den enskilde att välja detmiljövänligaste alternativet.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda hur va-lagenkan anpassas till utvecklingen mot ett närsaltkretslopp i enlighet med detsom nämnts ovan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i va-lagen för attmöjliggöra utveckling mot ett närsaltkretslopp i enlighet med vad somanförts i motionen.