mot · GK02Ub442 · 1996-10-07 00:00:00 — Studieuppehåll i högre utbildning Vid universitets- och högskolereformen 1993 avskaffades enmängd regleringar som tidigare på olika sätt garanterat destuderande vid högskolor och universitet vissagrundläggande rättigheter. Ett sådant exempel är rätten tillstudieuppehåll. Med studieuppehåll avses rätt för studentsom påbörjat högskoleutbildning att efter ett uppehållåteruppta studierna utan att studenten behöver antas på nytt.En student kan också få anstånd med studiernas påbörjande,vilket innebär att student som antagits till, men inte påbörjathögskoleutbildning, senare kan påbörja studierna utan attbehöva antas på nytt.I den upphävda högskoleförordningen fanns föreskrifter, samt ettbemyndigande för UHÄ att meddela närmare föreskrifter om anstånd medstudiernas påbörjande och studieuppehåll (Se äldre högskoleförordningen 6kap. UHÄ:s närmare föreskrifter återfanns i UHÄ-FS 1989:17.Anstånd med studiernas påbörjande fick medges om det fanns särskilda skäl.Sådana skäl kunde vara sociala, medicinska eller andra särskildaomständigheter som till exempel värnpliktstjänstgöring. Anstånd fick endastmeddelas om skälet för anstånd varit sådant att studenten inte kunnat rådaöver dessa omständigheter. Skälet skulle ha uppkommit efter utgången avanmälningstiden för utbildningen. Anstånd fick beviljas för högst ominte synnerliga skäl för förelåg.Student som begärde studieuppehåll garanterades rätt att efter uppehålletåterkomma till utbildningen om särskilda skälförelåg. Sådana skäl ansågs vara sociala, medicinska eller andra särskildaomständigheter som värnplikttjänstgöring eller yrkesverksamhet.Frågan om vad som gäller är oviss. Högskoleförordningen innehållervare sig bestämmelser i ämnet eller något bemyndigande för högskolornaeller annan myndighet att meddela sådana bestämmelser. Högskolorna be-viljar dock studieuppehåll och anstånd med studiers påbörjande, och de flestahögskolor har meddelat föreskrifter i ämnet. Verket för högskoleservice, VHSmeddelar anstånd med studiernas påbörjande i samband med antagningen omden sökande bifogar inkallelseorder till militärtjänstgöring.Bestämmelserna uppvisar likheter med UHÄ:s tidigare föreskrifter, menstora variationer mellan högskolorna förekommer. Värnplikttjänsgöring,föräldraskap och sjukdom godtas av nästan samtliga högskolor. Studentfack-liga uppdrag grundar rätt till studieuppehåll hos ett flertal men inte hos allahögskolor. Vissa högskolor beviljar studieuppehåll för andra studier och föryrkesverksamhet, samt av andra sociala skäl med prövning från fall till fall.Beslut om anstånd med studiernas påbörjande fattas vanligen av sammaorgan som beslutar om antagningen. Beslut om studieuppehåll fattas vanligenpå institutionsnivå.Detta förhållande kan starkt ifrågasättas. Dels därför att beslut om anståndoch studieuppehåll utgör myndighetsutövning mot enskild och därför kräveruttryckligt författningsstöd. Dels därför att bristen på enhetliga regler görattstudenterna inte ens är garanterade studieuppehåll vid föräldraskap, sjukdomeller studentfackliga uppdrag. Det är inte rimligt att kräva av studenter, somofta studerar i mellan tre och , att de inte skallha möjlighet att beviljas uppehåll i studierna eller anstånd med studiernaspåbörjande av sociala och medicinska skäl, plikttjänstgöring eller student-fackliga uppdrag. Dessa möjligheter är så viktiga att det är orimligt att delämnas till den enskilda högskolan att själva besluta om. En nationell regle-ring, liknande den som fanns års högskolereform, bör därför åter-införas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till studieuppehåll i högre utbildning.