mot · GK02T916 · 1996-10-07 00:00:00 — Informationstekniken förändrar många människors ochnationers villkor. Avståndens betydelse minskar.Nationsgränser suddas ut och ekonomin internationaliserasytterligare. Den grundläggande förändringen ikommunikationsmönstret kommer radikalt att påverkasamhällsstrukturen.Rätt använd kan informationstekniken leda till att hela vårt land utvecklas.De svenska företagens konkurrensförmåga kan avsevärt förbättras. IT öppnarför nya och flexiblare sätt att arbeta. Utbildningsväsendet, från förskola tilluniversitet/högskola, får nya möjligheter. Kultur och fortbildning kanfrämjas. Den enskilde medborgaren kan med teknikens hjälp lättare tillgodo-göra sig samhällsinformation och samhällsservice. Medborgaren stärks ochdemokratin utvecklas.Informtionstekniken skapar möjligheter för decentralisering, tillväxt ochdemokratisk utveckling. finns risk att den bidrar till att nya klyftori samhället skapas. Det är således nödvändigt med politisk beredskap för attmöta IT-samhällets utmaningar.Tillgängligheten tilloffentliga handlingar - ettenhetligt elektroniskt rätts-ochsamhällsinformationssystemFrågan om hur rätts- och samhällsinformation ska görastillgänglig för medborgarna har diskuterats i många år.Frågan har utretts , men utredningarna haraldrig följts upp med beslut som inneburit att det tagits någrasamlade grepp. Med den nya teknikens framväxt har docknya förutsättningar skapats. Det finns nu möjligheter att gealla medborgare, oavsett var i landet de bor, tillgång till rätts-och samhällsinformation på ett enhetligt och lättillgängligtsätt - förutsättningarna för en digital allemansrätt harskapats.Begreppet samhällsinformation har tidigare definierats så här: sådaninformation som är en följd av , landstingens och kommunernasbeslut och de instruktioner de utfärdat för myndigheterna. (SOU 1984:68).I betänkandet 1994/95:KU41 om samhällsinformation aktualiserade KUdenna definition men tillade att den kunde framstå som någotsnäv.En absolut gräns är svår att dra. Det är inte heller nödvändigt. Samhälls-information kan vara allt ifrån myndigheters föreskrifter till enkommuns parkeringsregler, talarlista eller information frånkommunernas konsumentrådgivare. Mycket ofta utgörs samhällsinformationav redigerade och förklarande texter (böcker, broschyrer, artiklar) avregelverket.RättsinformationRättsinformationen är en del av samhällsinformationen. Imånga avseenden är rättsinformationen den grundläggandeoch centrala delen av samhällsinformationen.Det handlar om lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som direktpåverkar medborgarna eftersom det är ett för medborgarna bindande regel-verk. Det är de förarbeten som ligger till grund för reglerna, t.ex. utrednings-betänkanden, propositioner, motioner och riksdagsbeslut. Inom områdeträttsinformation brukar man också räkna domstolarnas prejudikatbildandefunktion och den juridiska doktrinen.Det är inte bara den nationella rätten som bör räknas till rättsinforma-tionen. Genom medlemskapet i EU blev EG-rätten en del av den svenskarätten. EG-rätten består av ett stort antal förordningar, direktiv m.m. Avcentral betydelse är också domar.Idag finns dokument och den svenska lagstiftningen fritttillgängliga i informationssystem Rixlex. Många av de svenskarättskällorna är därför åtkomliga för alla medborgare. EG-förordningar somgäller som svensk lag och flertalet av myndigheternas direktiv, bland annatde som är en tillämpning av EU:s direktiv, är dock inte tillgängliga påsvenska i elektronisk form. De svenska översättningarna av EU:s rättsakterplaneras att ingå i informationssystem Celex.Detta system är dock kommersiellt uppbyggt vilket innebär att svenskamedborgare måste betala för att i elektronisk form kunna läsa denlagstiftning de är skyldiga att känna till. I syfte att alla medborgare ska hatillgång till "det för medborgarna bindande regelverket" i elektronisk formbör åtgärder vidtas för att EG:s rättsakter och domar blirtillgängliga på svenska i elektronisk form, sök- och läsbara tillsammans meddet svenska regelverket, utan kostnader för medborgarna.Här bör noteras att även den offentliga förvaltningen, den statliga såvälsom den kommunala, saknar fri tillgång till EU:s dokument i det digitalainformationssystemet. All offentlig förvaltning i måste därför "köpatillbaka" den digitala informationen från EU som man arbetar med isin tjänsteutövning.Vem har ansvar för rätts- ochsamhällsinformation?Såväl rättsregler som samhällsinformation har sitt ursprung ide dokument som skapas och de beslut som fattas i riksdagoch regering. Det är utifrån dessa som myndigheter utformarsina föreskrifter och kommuner fattar sina beslut. Riksdagoch regering är således centrum för de mest centrala delarnaav rätts- och samhällsinformationen. De tryckta dokumenten(t. ex. riksdagstrycket, SFS, kommittédirektiv) framställs iriksdagen och i . Riksdag och regering ärdärför en naturlig utgångspunkt när det gäller att göra rätts-och samhällsinformation allmänt tillgänglig även ielektronisk form. Därför har riksdag och regering ettgemensamt ansvar för att utreda hur ett svenskt elektroniskträtts- och samhällsinformationssystem kan utformas.Medborgarnas intressen bör varautgångspunktDet finns från många grupper i samhället, kommersiellaaktörer, förlag, myndigheter, massmedia, bibliotek, forskareoch skolor, ett klart uttalat önskemål om en enhetliginformationsstruktur och standardisering av elektroniskainformationssystem.Användarna bör ha möjlighet att hitta det de söker utan att på förhand vetavar de ska leta. En medborgare som t.ex. vill veta om inkomster av bär-plockning är beskattningsbart ska kunna söka efter det, och hitta svaret, utanatt veta vilken myndighet eller författning som reglerar detta.Det innebär också att tillgängligheten av dokument med "för medborgarenbindande rättsregler" behöver öka. Alla myndigheter bör tillhandahålla sinaföreskrifter i elektronisk form. Även kommunernas regelverk bör göras till-gängliga i denna typ av system eftersom dessa, t.ex. i form av lokalordningsstadga också utgör regelverk som är bindande för medborgarna.Kvaliteten på regelverken måste vara hög så att användarna kan lita på atttexterna är korrekta.Sammantaget förutsätter detta en långtgående standardisering avdatabasernas design och utformning, av hur innehållet struktureras och hurinformationen i dem presenteras för användarna. Det förutsätter också atttvingande rutiner för kontinuerlig uppdatering skapas.Jämför SFS 1988:377 § 2 "som statliga myndigheter underregeringen framställer eller låter framställa skall myndigheterna leverera ettexemplar till vardera Kungl. § 3"Leveransskyldigheten skall fullgöras efter publiceringen." På mot-svarande vis skulle en förordning kunna utfärdas inom området "publiceringvia databaser" som reglerade sättet att uppdatera och leverera elektroniskinformation för myndigheterna.Det krävs också ett enhetligt sätt att söka i alla informationsmängder för attlokalisera källor och dokument.Användarnas möjlighet att hitta rätt skulle underlättas om det fanns encentral utgångspunkt för rätts- och samhällsinformation, en utgångspunktmed ett namn som alla snabbt kunde lära sig och lätt komma ihåg - enmotsvarighet till att alla känner till att man ringer 112 (tidigare 90000) i ennöd- eller larmsituation. På samma vis skulle detta bli hela den offentligasektorns "112-nummer". Så fort medborgaren inser att uppgifterna, somefterfrågas, är av "myndighetskaraktär", skall det te sig naturligt att vändasigtill denna centrala utgångspunkt.I detta sammanhang kan även erfarenheter från (tidigare ) utvecklingsarbete om "medborgarkontor, sam-hällsinformation och IT-utveckling" utnyttjas. För de medborgare som självainte har tillgång till att söka i databaser bör andra möjligheter skapas för attfå kontakt - ringa, faxa eller besöka - med en myndighetsperson på ettmedborgarkontor eller motsvarande, för vidare hjälp med att skaffa framefterfrågad information eller att påbörja handläggningen av ett ärende.En "personlig husbyråkrat" åt varje medborgare skulle på så sätt skapas.Det skulle vara en person som hjälper den enskilde individen inom den, förmånga, snåriga myndighetsvärlden.FörutsättningarMed hjälp av modern kommunikationsteknik och nätverk,som Internet, är det möjligt att skapa databaser medsammanhållna strukturer och att utforma enhetliga systemsom gör det möjligt för användarna att lokalisera deninformation de önskar.I länder som , , och finns exempel somvisar att detta är genomförbart. Genom att utnyttja standards som () och Z39.50 har projekten blivitmycket framgångsrika. Inom såväl G7-ländernas samarbetsprojekt som inomEU pågår nu projekt för att ta vara på dessa länders erfarenheter. Inom G7har t.ex. frågan om ett GIS () börjat utredas.Genom att ta vara på de erfarenheter dessa länder och organisationer gjortbör det vara möjligt att skapa svenska motsvarigheter.EU-center förinformationsteknikStrukturomvandling och globalisering som följer av alltsnabbare utveckling och förändringar inominformationsteknikområdet påverkar alla samhällssektorerinom hela världen. Traditionella tjänster och produkterförsvinner, utvecklas nya produkter och tjänster isnabb takt. Telekomindustri, datorindustri och mediaindustriintegreras och nya industriella strukturer bildas. Forskningoch utveckling går rasande fort. Exempelvis bygger en stordel av storsäljande produkter på teknik som intevar känd . En del av den industriellastrukturomvandlingen sker genom förnyelse av befintligaföretag och en del genom nyföretagande.Den industriella omvandling som informationssamhället innebär, ställerkrav på ett nytt entreprenörskap. Nya tekniska landvinningar kan snabbtinnebära nya industriella möjligheter. Om vi förmår att ta till oss ny teknikoch nya produktionsmetoder kan IT bli en hävstång för en industriellförnyelse. För att på bästa sätt ta vara på den ständigt föränderliga teknikenoch nya produktionsmetoder finns behov av ett för EU gemensamt institutmed huvuduppgift att utnyttja den nya informationsteknikens möjligheter föratt tillskapa nya företag och utveckla redan existerade. Institutet skallutveckla tillämpningen av informationstekniken, erbjuda kompetens ochkunskap från hela FoU-området och bevaka den internationella utvecklingen.Institutet skall kunna anvisa strategiska val för FoU-politiken och hakompetens och personella resurser för arbete nära och tillsammans medindustrin, de europeiska medlemsstaternas administrationer, EU-kommis-sionen och forskargrupper i hela EU.Utvecklingen på området för avancerade tele- och datakommunikationer ärav mycket stor ekonomisk och industriell betydelse för EU som helhet. ITetablerade sig som den viktigaste strukturförändrande faktorn i industrielloch affärsmässig utveckling . har nyadimensioner uppstått. Dramatiska framsteg i teknisk kapacitet har skapatförutsättningar för nya ekonomiska aktiviteter och de allt lägre kostnadernaför maskin- och programvara breddar successivt marknadsunderlaget. I USAoch pågår en utveckling som utgår från visionen om "The InformationHighway". Detta innebär kraftiga investeringar i ökad kapacitet för ökadelektronisk kommunikation. Inom EU-området saknas motsvarande samladesatsning och en koncentration av resurser. Medlemsländerna var för sig kaninte möta den utveckling som pågår i och . Med gemensammaansträngningar och samordning av insatser kan EU utveckla en gemensamstrategi för utvecklande av en elektronisk infrastruktur. Även frågor av dennakaraktär har sin naturliga hemvist i ett gemensamt har nordisk, främst svensk industri, en stark ställning påvärldsmarknaden. Svensk FoU-kompetens är ledande genom såväl breddsom kvalitet. I finns ett unikt samarbete mellanhögskolans forskningsinstitutioner och industri samt teknologianvändare. Ettnytt EU-center för informationsteknik bör därför lokaliseras till Sverige.Livslångt lärandeI informationssamhället kommer tillgången till kunskap attbli allt viktigare. Kunskap kommer i än högre grad att varaen drivkraft för förnyelse och utveckling. Information ochkunskap kommer att omsättas i allt snabbare takt. Att snabbtkunna hitta och tillgodogöra sig information och nyakunskaper kommer att vara en del. Att lära sig kritisktgranska och värdera information kommer att vara en annanviktig del.För möjligheter till utveckling och tillväxt i alla delar av landet ärutbildningens infrastruktur en av de viktigaste faktorerna. är detta intetillgodosett. Utbildningsmöjligheterna är ojämnt spridda över landet.Utbildning är även ojämnt fördelad över befolkningen. Social och geografisksnedrekrytering är ett faktum. Genom denna snedrekrytering tar inte Sverigetillvara hela den utvecklingspotential som finns.Under allt har ungdomar förvägrats utbilda sig i närheten avsin bostadsort. Genom satsningar på kraftig utbyggnad av de mindre ochmedelstora högskolorna med kraftigt ökat antal utbildningsplatser och fastaforskningsresurser har viktiga steg tagits för att motverka regional snedrekry-tering. Nästa stora utbildningspolitiska ansats måste bli att motverka dagenssociala snedrekrytering. Genom kraftigt ökade satsningar med 100 000 nyaplatser i Komvux tas ett första steg. Avsaknad av utbildningstradition, ovanaoch ekonomiska omständigheter gör att många inte ser utbildning som ettalternativ. upptäcker de dock att deras utbildning inte räckertill. Att då flytta och börja på en högskoleutbildning är för många inte ettrealistiskt alternativ. Möjligheten till utbildning får inte göras avhängigt avatt den enskilde måste flytta till utbildningsorterna.Decentraliserad utbildning och distansutbildning kommer att ge andra ochnya förutsättningar att möta nya grupper och nya utbildningsbehov. Ettviktigt led i att minska såväl den sociala som den geografiska snedrekryte-ringen är att göra utbildningen mer flexibel. Ambitionen måste vara att det ärutbildningens institutioner som skall möta människan och inte tvärtom. Ökad tillgänglighet till utbildning genom distansutbildning skaparförutsättningar för avståndsoberoende undervisning. Med hjälp av moderninformationsteknik öppnas stora möjligheter till kunskapslyft, återkommandeutbildning och livslångt lärande. Utbildningen kan bedrivas i den takt somdeltagarna själva önskar och när det tidsmässigt passar. Ökade möjlighetertill distansutbildning möjliggör kompetensutveckling och utbildning på ettflexibelt sätt för enskilda och företag.Det nya resursfördelningssystemet för högskolan har emellertid inneburitatt distansutbildning på flera håll krympts, vilket hänger ihop med att dennautbildning generellt sett är dyrare och att genomströmningen är lägre än förreguljär utbildning. Delvis beror det på att utbildningsbakgrund och studie-vana är annorlunda inom denna grupp.Möjligheterna till ökad distansutbildning måste prioriteras. Endera börhögskolorna kompenseras extra för distansutbildning eller kan staten åläggahögskolorna att en viss del av utbildningsuppdragen skall ske som distans-utbildning. Regeringen bör återkomma med förslag till hur högskolansdistansutbildning kan stärkas.Den nya tekniken medför att radio- och TV-media kan spela en viktig roll idistansutbildningen genom de möjligheter som informationstekniken ger tillinteraktivitet och dubbelriktad kommunikation. Utbildningsradions samar-betsprojekt med högskolan är ett sådant exempel. Utbildningsradionsmedverkan till en förstärkt distansutbildning bör belysas.Kunskaps- och teknikutvecklingen gör att individerna ständigt måsteskaffa sig nya kunskaper och färdigheter för att bli mer delaktiga i samhälls-utvecklingen men också för att som individer kunna utvecklas. Det livslångalärandet kan ske på många olika sätt, informellt på arbetsplatsen eller ivardagslivet eller genom formaliserad utbildning på olika nivåer.SkolaOm informationstekniken inte skall komma endast ett fåtaltill del måste alla ungdomar tidigt lära sig använda dennateknik. är IT relativt ojämnt fördelad över landet, mellankönen och mellan olika utbildningar. Undervisning om ochmed IT skiljer sig mycket åt. Detta är värt attuppmärksammas mer än vad som gjorts.Pojkar är mer dataaktiva än flickor. Användningen av datorer skiljer sig åt.Pojkar spelar spel och är mer intresserade av tekniken. Flickor däremot harett annat förhållningssätt och använder datorn mer som ett redskap,exempelvis för ordbehandling eller kalkyler.Elever på studieförberedande program i gymnasieskolan har i störreutsträckning tillgång till dator och kan ofta mer om datorer ochdataanvändning än de som går de mer yrkesinriktade programmen. Detta ärett missförhållande som måste åtgärdas. Även om det inte skall överdrivasfinns det en risk att en ny utbildningsklyfta växer fram. De som har relativtgod utbildning och som snabbt kan tillgodogöra sig IT för att sökainformation och skaffa kunskap, medan de som har relativt lägre utbildninghar sämre kunskaper om eller ovana att använda datorer och IT. Motbakgrund av vad vi ovan nämnt om förändringar såväl i arbetsliv somsamhällsliv kommer användandet av IT att bli allt viktigare för att kunna tadel av och vara delaktig i samhällsdebatten. Tillgången till informationkommer att vara framtidens hårdvaluta. IT får inte leda till ett samhälle därett fåtal har tillgång till information, makt och inflytande - då riskeras attenny "dataklass" bildas.Undervisningen om IT och datorer får inte delas upp i undervisning omdata och datorer utan måste istället integreras i alla skolans ämnen. Datorerskall vara ett naturligt redskap för att söka och finna information och nykunskap. Detta förhållningssätt är det naturliga, datorer är inte ett nyttkunskapsområde som skolan skall undervisa om. Tyvärr är det på många hålljust så undervisningen bedrivs. Data blir ett särskilt ämne med egnaundervisningssalar, datasalar. Vi anser istället att datorer skall vara ennaturlig del i alla ämnen. Då behövs inte särskilda datasalar ej heller att dataschemaläggs på speciella tider. Om ungdomar skall få ett naturligtförhållningssätt måste de ges möjlighet att använda tekniken som ett verktygatt skaffa kunskap och information på samma sätt som eleverna idaganvänder telefon och bibliotek. Då kan eleverna på ett naturligt sätt även semöjligheterna med att använda IT. Det förefaller märkligt att man inomskolan inte kommit längre i undervisningen, ingen lärare kommer på tankenom att ha särskild undervisning om användning av telefon och bibliotek. ITbehöver avdramatiseras.Skolan har mycket att lära av eleverna. Inom IT-området har många gångereleverna bättre kunskap än lärarna. Undervisningen måste på ett bättre ochmer naturligt sätt ta tillvara elevernas egna kunskaper inom IT-området.Genom samarbete mellan elever och lärare kan IT-användandet förbättras.Genom att kombinera elevernas kunskap om tekniken och lärarnas kunskapom pedagogiken kan synergieffekter tas tillvara.Fortbildningen av lärare kommer inom detta område att vara en förutsätt-ning för utveckling. Många lärare har betydligt sämre kunskaper äneleverna om datorer. Lärare har ofta ett annat förhållningssätt än eleverna.Även lärarutbildningarna behöver förändras. är det relativt ovanligt attblivande lärare får utbildning om hur man undervisar med hjälp av data.Datorer och IT är viktiga delar i undervisningen, inte ett utbildningsmål i sig.Denna insikt saknas påfallande ofta vid landets lärarhögskolor. Inte minstmåste det inom lärarutbildningen fokuseras på att det finns olikheter mellankönen i att använda data, att användandet och kunskaper om data är ojämntfördelade mellan olika "klasser". Skolan, och i synnerhet lärarna, har ettmycket stort ansvar för att inga nya klyftor i samhället uppstår vad avsertillgång och tillgänglighet till och kunskaper om att använda datorer och IT,så är detta inte endast kommer de redan kunskapspriviligerade till del.Centerpartiet anser att undervisning med datorer och IT måste uppmärk-sammas i lärarutbildningen mer än idag.DatortekTillgången till datorutrustning är begränsad i flera skolor.Samtidigt finns det datortek i alla kommuner. Genombättre samordning kan datorteken utnyttjas av skolan.Betydande samordningsvinster kan åstadkomma ett merflexibelt utnyttjande av datortek. Vid inrättande av datorteketc bör det därför alltid sökas lösningar som möjliggör ökadtillgänglighet för en större grupp än de som direkt berörs avdatorteken. Det kommer att behövas betydande investeringarför att bygga ut fungerande elektronisk infrastruktur inomskolan. Genom samutnyttjande mellan datortek och skolakan samordningsvinster göras. Skolans behov av moderndatautrustning löses inte enbart med detta, men ett bättresamutnyttjande är eftersträvansvärt i kommunernasansträngda ekonomiska läge.Datorteken används endast . Datorteken bör kunna varaöppna även under kvällstid. Allmänheten, företag och inte minst studieför-bunden skulle kunna få tillgång till avancerad utrustning. Studieförbundenkan ta ett stort ansvar för folkbildningsinsatser i syfte att undvika att nyakunskapsklyftor mellan generationer uppstår.Arbetsliv och rättsordningDen enskilda människans och företagens förmåga att utnyttjaIT kommer att vara en avgörandekonkurrensfaktor. De som förmår att använda sig av dettakommer att ha komparativa fördelar.Även arbetets organisation förändras med ökad användning av IT. Nätverkkan bli viktigare än fast organiserade strukturer. Flexibilitet i arbetsorgani-sationen med lösningar utifrån enskilda behov blir möjligt. Arbetsplatser kangöras mobila på ett helt nytt sätt, fler kan t.ex. välja att arbeta hemma,distansarbeta, eller ha "kontoret i fickan". Avancerade tjänster är möjliga attutföra även om man bor eller arbetar långt från centrum.Centerpartiet anser att lagstiftningen bör anpassas till de nya kommunika-tionsmönstren så att inte denna positiva utveckling hindras. T.ex.distansarbete har tyvärr, trots att många talat om utvecklingspotentialen, intefått det genombrott som man hoppats på. Till del beror det på att lagstiftning-en inte hängt med utvecklingen. Lagarna inom arbetsmarknadsområdetutformades då distansarbete var relativt ovanligt.Till exempel är det, när det gäller försäkringar, oklart hur arbete i hemmeteller i så kallade telestugor skall betraktas. Om en person som arbetar hemmaskadar sig under arbetstid skall då detta betraktas som en arbetsskada ellerinte? Skall arbetsgivarens försäkring gälla, kan den gälla, eller är det enpersonlig försäkring som måste till? Samma problematik torde även gälla vidsakskada. är det vidare relativt svårt att i självdeklaration kunna göraavdrag för arbete eller kontor i hemmet. Däremot är det betydligt enklare attgöra avdrag för resor till och från arbetsplatsen, trots att det för samtligainblandade parter, inte minst beaktat miljöbelastningen, torde vara bättremed distansarbete. Även vad gäller investeringar i datorer etc är det oklartom det helt betraktas som företagets eller om det kan ses som förmån ochsåledes beskattas.Vid uppsägning på grund av arbetsbrist är rättsläget osäkert. De somdistansarbetar kan komma att utgöra en egen turordningskrets. Problemetpåtalades av , s 36, där det föreslogs att:"Om arbetsgivaren har flera driftsenheter, fastställs en turordning för varjeenhet för sig. Distansarbetande skall ingå i turordningen inom dendriftsenhet som de tillhör organisatoriskt, om inte parterna kommer överensom annat." Även TCO framförde i sitt remissvar på regeringens utkast tilllagrådsremiss att regeringen snabbt borde göra författningsändringar vadavser distansarbetarnas rättsliga ställning.I takt med att den tekniska utvecklingen har den geografiska placeringenav arbetskraften fått allt mindre betydelse. är ett antaltrygghetsbestämmelser i anställningsskyddslagen kopplade till geografiskadriftenhetsbegrepp. Regeringen har uttalat ambitionen, proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informations-tekniken, att en utredning skall ge förslag om erforderliga författ-ningsändringar. anser att en översyn även bör innehålla frågorangående skatteregler och försäkringsvillkor.