mot · GK02Ub465 · 1996-10-07 00:00:00 — Svenskt teckenspråk - ettminoritetsspråkSverige var först i världen med att officiellt erkänna svensktteckenspråk (SSL) som förstaspråk för sina dövamedborgare. Riksdagsbeslutet leder inte bara tillgenomgripande konsekvenser för döva och hörselskadadepersoners utveckling och framtida liv, utan också för derasnärstående och andra betydelsefulla sociala kontakter. Alltsåledde förordningen 1981 inte bara till att alla döva barnskulle erhålla undervisning på sitt modersmål inom denobligatoriska skolan, utan också till en betydligt vidarepolitisk acceptans med större betydelse. Alla sociala arenor(t.ex. hemmet, förskolan, fritidsverksamheter, fritidsgårdar,arbetsplatser, sjukhus m.m.) där döva personerkommunicerar behöver ha SSL-kompetens. Under tidigt1980-tal var det de hörandes kultur som varmajoritetskulturen. Denna kultur behärskade inte SSL.Resurser i form av språkutvecklande kurser för olikakategorier av personer (t.ex. lärare, föräldrar, mor- ochfarföräldrar, tolkar/översättare m.fl.) som kommunicerademed döva initierades av den anledningen.Vetenskapliga studier som initierades och börjanav har redan visat att sådana politiska och sociala åtgärder haromfattande effekter för döva personers normala utveckling. Dessa resultat fårytterligare relevans genom forskningsresultat från andra områden.Andraspråkstillägnande har studerats, och här visar det sig att det är mycketviktigt för en person att ha gedigen grund i sitt förstaspråk.Under 1990-talet har de ovan beskrivna strukturella resurserna(språkkurserna, medvetandegörandet kring döva som minoritetskultur) blivitmer förfinade i förhållande till olika grupper. Därigenom har olika universitetförbättrat och utökat sina kurser (både kvalitativt och kvantiativt) fördövlärare, SSL-lärare, hörande föräldrar och syskon, svenska SSL-tolkar m.fl.En viktig biprodukt av dessa strukturella resurser, i deras socialt förändrademening, är relaterad till det stadigt ökande antal medborgare som är ellerkommer att bli kompetenta SSL-användare. Eftersom av alla döva barnföds in i hörande familjer är det svårt att uppskatta det antal svenskamedborgare som använder SSL.Sammanfattningsvis finns det en växande grupp kompetenta SSL-utövareoch yrken (t.ex. förskolepersonal, lärare, tolkar m.fl.) i vårt samhälle. Faktumär att det inte kan anses vara felaktigt att anta att det finns fler hörandesvenskar som använder SSL än döva och hörselskadade. Alltså ärSSL ett av ursprungliga minoritetsspråk, inte bara för att det ärförstaspråk - och det naturliga språket - för en av de svenska subkulturerna,utan också på grund av den ökande delen av populationen som dagligenbehöver använda det. Paradoxalt nog har inte SSL uppnått status avursprungligt minoritetsspråk, trots att SSL betraktas som förstaspråk för enhel grupp svenskar.Döva och hörselskadadebarns skolgång i SverigeAlla döva och hörselskadade barn i har tillgång unik skolstruktur i den meningen att något liknandesystem inte existerar någon annanstans i världen. Det unika idet svenska systemet härrör från två huvudfaktorer. För detförsta SSL:s officiella status som gör det nödvändigt förförskolor och skolor att anställa utbildade och att genomföravidareutbildning och fortbildning av personalen för attsäkerställa kompetensen vad avser elevernas förstaspråk. Fördet andra gör den traditionella attdenna unika kollektiva expertis är tillgänglig för alla dövaoch hörselskadade barn i landet.Kortfattat kan det svenska skolsystemet för döva och hörselskadadebeskrivas sålunda (se också figur 1). Så fort ett barn diagnostiseras som dövplaceras han/hon vanligtvis i en förskolemiljö där SSL är ett avarbetsspråken. Eftersom populationen döva barn är väldigt liten i jämförelsemed hörande barn, samlas döva barn för det mesta i en eller två "tecknande"förskolor i varje distrikt. Hörande syskon och andra hörande barn delar oftadenna "tecken"-miljö. Det finns fem statliga specialskolor för döva runt om ilandet: , , , och . Varje skolafungerar som regionalt rekryteringscentrum och är utrustad med ett regionaltkunskapscentrum som koordinerar övriga frågor kring döva och hörsel-skadade barns skolgång.Hörselskadade barn har en något annorlunda situation eftersom taladsvenska är deras förstaspråk och SSL är deras andraspråk. Dessa barn ärindividuellt integrerade i hörande förskolor eller skolor eller också deltar dei"tecknande" förskolemiljöer tillsammans med döva barn. Hörselskadadeskolbarn organiseras efter tre olika principer. De är antingen individuelltintegrerade i hörande skolor med tekniska system som stöd, eller samlade i ensärskild grupp som är placerad i en hörande skola ofta med SSL och tekniskahjälpmedel som resurs. har en tredje form utvecklats.Hörselskadeklasser integreras i dövskolorna. Föräldrarna bestämmertillsammans med ett professionellt team vilken organisatorisk form sompassar barnet och dess behov.De fem statliga specialskolorna erbjuder eleverna en tioårig grundskola.Detta till skillnad från de en hörselskadad elev får om hon/han har sinskolgång geografiskt integrerad i en hörande skola. Medan specialskolornaansvarar inför staten, har de lokala grundskolorna sitt ansvar i förhållandetillkommunerna. Alla förskolor har kommunen som huvudman. Situationenförändras när barnen slutat och vill fortsätta på gymnasiet. Isyfte att koncentrera experterna och resurserna visavi SSL och den speciellatvåspråkighetsmiljön hänvisas döva och hörselskadade ungdomar, som villfortsätta sina studier efter de tio grundskoleåren, till Riksgymnasiet för döva(RGD) och Riksgymnasiet för hörselskadade (RGH), som etablerades 1967och 1980 i . Både professionella yrkesutövare inom de verksamhets-områden som berörs och forskare är övertygade om att en sådanorganisatorisk strategi för döva och hörselskadade barns skolgång är bådeekonomiskt kostnadseffektiv och har andra sociala och utvecklande fördelar.Kort sagt är det uppenbart att organisatoriska mål är väl definierade ochgenomförda på ett tillförlitligt sätt, fram till och med gymnasiet.Örebros unika resurser ochutvecklingsmöjligheterTill och med denna kortfattade beskrivning av hurhörselskadades och dövas skolgång är organiserad i landetvisar att undervisningsresurser, och som en direktkonsekvens av det även sociala resurser, koncentrerats tillÖrebro.Beskrivningen ovan visar också att döva och hörselskadade barn hartillgång till olika utbildningsmöjligheter och strukturella resurser beroende påvar i landet de är födda och var de börjar skolan. Eftersom det är omöjligt attskapa goda "tecknande" miljöer i landets alla delar vad avser skolor ochgymnasier har resurserna lokaliserats till fem orter och vad gäller Örebroäven högskola.Ofta flyttar föräldrar med döva och hörselskadade barn till den ort där derasregions specialskola finns, så att deras barn inte skall behöva bli långpendlarevid ålder och för att underlätta ett så "normalt" familjeliv sommöjligt.Men eftersom är döva och hörselskadade personers "huvudstad" intebara för , utan för hela , flyttar familjer från hela landet ditföratt barnen skall få tillgång till goda utbildningsmöjligheter hela vägen upptillhögskolestudier. En direkt konsekvens av att det i finns så många barni alla åldrar (Birgittaskolan i har flest döva elever av landets femspecialskolor) är att döva och hörselskadade personer i kantillförsäkras tillgång till en bättre kvalitet på aktiviteter utanför skolan.Grundandet av riksgymnasierna i skedde för endast sedan.Som ett direkt resultat av de förbättrade utbildningsmöjligheterna, men ocksåpå grund av den dystra arbetsmarknaden, är det ett ökande antal döva ochhörselskadade elever som fortsätter sina studier vid högskolan . Döva ochhörselskadade studenter måste emellertid fortsätta sina högre studier i en"integrerad" universitetsmiljö . De som är extra försigkomna söker signästan alltid till . De möjligheter som ges är: att studera vid ettuniversitet i , oftast i (högskola), ibland i , medhjälp av tolkar och tekniska hjälpmedel, eller att på ett godtagbart sätt finnafinansiering av de tre eller fyra årens studier vid ,- världens enda universitet för döva. De socialt ochutbildningsmässigt tillgängliga resurserna vid ett sådant universitet äröverlägsna andra alternativ för döva och hörselskadade och de kan knappastjämföras med "integrerade" universitetsstudier. Emellertid återstår ett krux:alla som vill studera vid Galludet måste kunna flytande skriven engelska ochockså behärska ASL (American Sign Language). Detta leder till storaproblem för många studenter eftersom dessa krav gäller deras tredje ochfjärde språk.Denna ofullständiga beskrivning av vilka tillgängliga resurser för döva ochhöselskadade som finns koncentrerade till pekar ut fullständigt nyamöjligheter för dessa studenter. besitter en unik potentialatt bli ett utbildningscentrum för universitets- och högskolestudier för dövaoch hörselskadade. Det borde vara möjligt för studenterna att genomföra sinastudier på sitt eget modersmål (vilket inte ens är möjligt för döva på Galludet,eftersom undervisningen ges på tecknad engelska och inte på ASL).Sverige erkände SSL som fullvärdigt språk medan de flestaövriga europeiska länder fortfarande inte accepterat sina egna dövamedborgares modersmål som fullvärdigt språk. har i jämförelse meddetta kommit långt vad gäller dövas och hörselskadades utbildning och andratillgängliga resurser. Det är alltså så att i princip kan bli den ledandecentralpunkten, både i världen, och inom en närmare framtid i , vadbeträffar kompetens visavi döva och hörselskadade. Detta är fullt möjligt ochfaktum är att det grundläggande arbetet i en sådan utmaning redan är lagt vidHögskolan i . En möjlig väg att uppnå en sådan vision har skissats (sefigur 2).TrespråkigtEuropauniversitet - envisionFör närvarande:Figur 2 beskriver vilka nuvarande studentkategorier ocharbetsspråk som finns företrädda vid består studenterna av hörande svenskarföreträdesvis från , men också från andradelar av landet, döva och hörselskadade svenskar samtinternationella utbytesstudenter. De två senare kategoriernahar ökat markant i antal . Förklaring ärtroligen EU-medlemskap och att döva ochhörselskadadas kompetens generellt har ökat så att det nuförefaller rimligt att ge sig i kast med högre studier för flerpersoner. Arbetsspråket vid är svenska, men ävenengelska, som är representerat både genom kurslitteraturenoch som arbetsspråk på grund av de internationellautbytesstudenterna, samt SSL i form av tolkning. Det innebäratt det redan nu finns tre arbetsspråk vid förhållande kommer att bli mer och mer tydligtallteftersom de två sistnämnda kategorierna av studenter ökari antal.Mål:Figur 2 beskriver visionen i form av de studentkategoriersom skulle kunna finna det attraktivt att studera i pågrund av den lärar- och forskningskompetens som har unikautvecklingsmöjligheter i samt arbetsspråken vidhögskolan. Om lärare - både döva, hörselskadade ochhörande - var kompetenta att undervisa på SSL så skulle dettrespråkiga utbildningsutbud vara mycketattraktivt inte bara för döva och hörselskadade svenskastudenter utan även för studenter från övriga Norden.Sammanfattningsvis skulle även bli ettresurscentrum som skulle attrahera hörande studenter,forskare och lärda just på grund av sin unicitet.Visionen om studier på SSL för alla tre studentkategorierna utesluter intemöjligheter att även studera vid på svenska och engelska. Detunika med detta universitet är inte bara att det i så fall är det enda lärosäteivärlden där "äkta" SL fungerar som arbetsspråk. Förverkligandet av visionenskulle dessutom ligga helt i linje med de likhets- och jämlikhetsprinciper somett demokratiskt land av svenskt snitt strävar efter. Då skullenormaliseringsprinciper och diverse integrationsformer få ge vika för faktiskdemokratiutövning både som medel, mål och övergripande vision. Döva,hörselskadade och hörande studenter skulle ha likartade chanser ochmöjligheter. En sådan vision skulle också ge plats åt översättare av SSL-svenska och SSL-engelska. Men som en skarp kontrast till tolkarsnuvarande funktion, att stå till minoritetens tjänst, de döva och hörselskadadestudenterna, skulle deras roll markant förändras. De skulle nu även stå till dehörande studenternas förfogande. Det förtjänar att betonas att i och medSveriges medlemskap i finns det inget som kan hindra Högskolan iÖrebro från att utvecklas till ett internationellt aktat trespråkigt universitetsom kan tjäna åtminstone hela Europa.Visionen en angelägenuppgiftDet finns två alternativ i den möjliga visionen. Antingen ettSSL-universitet eller ett trespråkigt Europauniversitet(engelska, SSL och svenska) för hörande, döva ochhörselskadade.Lokal förankring är en viktig fråga för högskolans och regionensgemensamma framtid. Regional utveckling kan vara gott nog, men strävansträcker sig längre. I ett europeiskt perspektiv får lokala, regionala ochnationella perspektiv nya dimensioner. I detta arbete behövs ett nationelltstöd. Visionen om ett trespråkigt Europauniversitet av aktad internationellklass kan bli det unika flaggskepp i den svenska utbildningsfloran som kanuppnås med stöd från staten, liksom lokala, regionala och övriga nationellaintressenter.Det finns mycket som redan är gjort, men också mycket kvar att göra.Frågan förtjänar nu att aktualiseras på nationell nivå. bör därföragera till förmån för en statlig utredning om betydelsen av ett trespråkigtEuropauniversitet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om ett trespråkigtEuropauniversitet, i enlighet med vad som anförts i motionen.