mot · GJ02Fi117 · 1996-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. När regeringen inte som aviserat lämnade någon propositionom sysselsättning och arbetslivsfrågor , beslötMiljöpartiet att skriva en egen motion, "med anledning avinträffad händelse". I denna beskrivs politik föratt minska arbetslösheten. Motionen var klar den 10/6 ochpresenterades då vid en presskonferens. Då säkra beskederhållits att regeringen planerade en proposition ,beslöt vi av praktiska skäl att avvakta med inlämnandet ochatt inarbeta även våra reaktioner på propositionen imotionen. Motionen är därför uppställd så att vi på olikaavsnitt först presenterar vår egen politik, därefter reaktionermed anledning av regeringens förslag.SammanfattningDet är orealistiskt att tro att problemen på arbetsmarknadenkan lösas med ökad ekonomisk tillväxt. Framtidensarbetsmarknad ser inte ut som den vi varit vana vid. Denenskilt viktigaste åtgärden för att förbättra sysselsättningenär därför en förkortad arbetstid. En arbetstidsförkortning till35 timmar bör genomföras fram . Imotionen lämnas ett konkret och ekonomiskt beräknatförslag hur en sådan arbetsdelning skall kunna ske genom enkombination av lagstiftning och kollektivavtal.Åtgärder behövs för att stärka framför allt de små och medelstoraföretagens konkurrensmöjligheter, bland annat vad gäller riskkapital-försörjning och skatteregler. är tveksamt om särskilda lättnaderbehövs för tjänstesektorn; vi vill pröva eventuella generella åtgärder isamband med utformningen av skatteväxlingen. Vi avvisar specialinriktadeåtgärder för vissa hushållstjänster ("pigavdrag", skattereduktion förreparation och underhåll) då dessa endast innebär en omfördelning av jobboch i huvudsak gynnar grupper som redan är välbeställda.En ekologisk omställning till ett kretsloppssamhälle är nödvändig för attSverige skall kunna bevara och förstärka sin internationellakonkurrenskraft. måste ta täten i denna omställning. Endasthärigenom kan de framtida arbetena tryggas. I motionen ges ett stort antalexempel och förslag om satsningar på gröna jobb. En skatteväxling medhöjda skatter på energi- och naturresursförbrukning och lägre skatter påarbete, i storleksordningen fram , måstegenomföras.Välfärdens kärna, tjänsteutbudet i kommuner och landsting, har en storbetydelse för sysselsättningen. vill mildra verkningarna avplanerade nedskärningar, vilket gör att 20 000 jobb kan räddas fram till år1999. Vi vill också att arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall kunna utförasinom ramen för ordinarie verksamhet enligt den s.k. Kalmarmodellen. Mendetta kan endast ske som akutåtgärd och endast under förutsättning attverkliga strukturförvandlingar genom arbetstidsförkortning kommer till stånd.Arbetsmarknadspolitiken måste förnyas. Vi föreslår en satsning påpermanenta lokala arbetsmarknader för arbetslösa som har små utsikter attåter få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. En total omorganisation avarbetsmarknadspolitiken på lokal nivå behövs med sammanslagning avarbetsförmedling, och delar av kommunernas socialtjänst.De olika ersättningssystemen vid arbetslöshet, ohälsa och utbildning måstesamordnas och delvis slås ihop för att undvika den nuvarande splittringen. Viavvisar hårdare kvalifikationskrav för att få a-kassa och KAS. Ersättnings-nivån i a-kassan bör höjas till för låginkomsttagare och finansierasgenom successivt lägre procentuell ersättning vid högre inkomster, s.k. brutettak. En borte parentes i a-kassan är acceptabel endast om det klart framgårvad som skall komma därefter. Vi föreslår att efter a-kasseperiodens utgångskall ersättning utgå som ett grundskydd, lika för alla, på en nivå som ungefärmotsvarar grundskyddet i förtidspensioneringen, inkl bostadstillägg.Vissa reformer behövs i arbetsrätten. Vi vill förlänga möjligheten tillvisstidsanställning vid arbetsanhopning från 6 månader till . Undantagfrån turordningsregler bör medges för 2 personer i företag med högst 10anställda. Blockadåtgärd för att teckna kollektivavtal mot enmans- ochfamiljeföretag utan utomstående anställda bör inte vara tillåten. Möjlighetentill provanställning utöver 6 månader behöver, enligt vår mening, inte för-längas.PropositionenMiljöpartiet föreslår att regeringens mål om en halvering avden öppna arbetslösheten till kompletterasmed ett mål för den totala arbetslösheten, inklusive personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Målet bör vara att dentotala arbetslösheten uppgår till högst år 2000.Regeringen föreslår i sin proposition ett antal både bra och dåliga åtgärder.Men den nödvändiga helheten saknas. bygger regeringen hela sinstrategi på en orealistisk förhoppning att problemen skall kunna lösas med ensnabbare ekonomisk tillväxt. menar i stället att en snabbarbetstidsförkortning är det viktigaste medlet för attsnabbt få ner arbetslösheten.Vi är positiva till de föreslagna satsningarna på utbildning och utvidgatÖstersjösamarbete. Förslagen om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagoch det femåriga programmet för kretsloppsanpassning är också bra, men heltotillräckliga. Det behövs, enligt mening, långt större satsningarpå skatteväxling och ekologisk omställning för att skall kunnabehålla sin konkurrenskraft.Förslagen om skärpta kvalificeringsregler och bortre parentes i a-kassanutan att annat alternativ anvisas är som ovan nämnts oacceptabla.Miljöpartiet avvisar förslagen om sänkta stämpelskatter vid fastighetsköpoch om lättnader i beskattningen av bilförmåner samt ändrad uppräkning avskiktgränsen i den statliga skatteskalan.InledningVarför arbetar vi?Svaret kunde tyckas självklart så länge arbetet huvudsakligengick ut på att förse oss med mat, kläder, en enkel bostad,värme och andra basförnödenheter som behövs för enanständig överlevnad.Idag är svaret inte längre lika självklart. Lönearbetet har delvis också blivitett mål i sig. Det har förvandlats från ett medel till något av det mestcentralai människors liv. som det ger oss en materiell standard långt överde grundläggande basbehoven har lönearbetet blivit det som ger oss identitet,bekostar trygghetssystemen och är själva motorn i ekonomin. Människorreduceras till produktionsfaktorer och konsumenter, till kuggar i ettsjälvgående ekonomiskt system. Var det meningen med folkhemsbygget?När ekonomin kommer i olag och arbetslösheten stiger drastiskt drabbassjälva fundamentet i systemet. Trygghetssystemen kan inte längre finansierasoch stora nedskärningar måste göras. Även om de flesta arbetslösa ärgaranterade en grundläggande försörjning, upplever de att de mister en del avsin identitet i andras ögon och mår ofta dåligt fysiskt och psykiskt.Mot den här bakgrunden kan det verka självklart att målet måste varasnabbast möjliga återgång till ett samhälle i full sysselsättning. Det är ocksåMiljöpartiets ambition. Men som detta sägs, och innan vi kommerin på den praktiska redovisningen av alla konkreta förslag, är det viktigt meden stunds reflexion.Lönearbetet får inte bli ett självändamål. Önskemålet om "fullsysselsättning" får inte bli ett motiv till och försvar för att till varje prisökaproduktionen av vad som helst, till exempel varor som förstör miljön ochutarmar vår gemensamma bas av ändliga naturresurser. Dagens starkaprägling på lönearbetet för människors identitet gör det viktigt att allamänniskor har möjlighet att försörja sig själva med betalt arbete i lönearbeteeller som egenföretagare. Men det är ingen naturlag att detta måste ske justmed den nuvarande för heltidsarbete, 40-timmarsveckan. Det ärockså viktigt att uppvärdera alla de arbetsinsatser som görs utanmarknadsmässig betalning i det som brukar kallas den informella sektorn.Utan dessa insatser skulle samhället inte fungera.Ett viktigt motiv för en hög sysselsättning mätt i arbetade timmar är att denger en skattebas för att upprätthålla en hög standard i våra trygghetssystem,såväl transfereringar som gemensam konsumtion. Inte heller detta får docktas som motiv för en "sysselsättning till varje pris". De socialaförsäkringssystemen måste mer inriktas på att tillgodose en grundtrygghet föralla i stället för dyrbara inkomstkopplade ersättningar för högreinkomsttagare. Vi måste också fortsätta att utveckla former för att utföravissa insatser och arbeten för det gemensamma bästa, vid sidan avmarknadsbetalt arbete, i den offentliga sektorn, t ex i bostadsområden, kringbarnen, ungdomarna eller de äldre.Hur ser framtidens arbetsmarknad ut- varför ökar arbetslösheten?Tendenserna på dagens arbetsmarknad i alla industrialiseradeländer kan t ex beskrivas på det sätt som gör i sin bok (sv. "Arbetets marknad inför2000-talet", SNS förslag 1994). Reich gör en uppdelning avarbetsmarknaden i tre huvudgrupper av arbetande som skiljersig från gängse uppdelningar. Uppdelningen har, enligt vårmening, ett pedagogiskt värde när det gäller att förstå vadsom håller på att hända och som också kan ligga till grundför en analys av vad som bör göras.Vinnarna på framtidens arbetsmarknad kommer enligt Reich att vara dekunniga och välutbildade, "symbolanalytikerna" med Reichs ord. Det är eninternationellt rörlig skara på kanske av befolkningen somkommer att kunna försörja sig bra på sina kunskaper med i de flesta fallökande inkomster.De två andra huvudgrupperna på arbetsmarknaden riskerar i stället att bliförlorarna. De som utgjorde huvudgruppen under den traditionellaindustrialismens guldålder, arbetare och tjänstemän med rutinbetonadeuppgifter, trängs från två håll. Till följd av förbättrad produktivitet blir dettrots att produktionen ökar färre jobb i industrin, så kallad "jobblessgrowth". En stor mängd arbeten försvinner också till länder där arbetskraftenär mycket billigare.Hoppet har varit att de friställda skall sugas upp i en växande sektorför personliga tjänster och service som inte lika lätt kan flytta utomlandseftersom det krävs närkontakt med dem man arbetar för. Men också här finnsdet problem. Även många tjänstesektorer kommer att utsättas för ett hårdhänteffektiviseringstryck, exempelvis bankerna och handeln.Andra tjänster är svåra att rationalisera. Det ser vi i den offentliga sektornsom kunde klara sin tidigare expansion med höjning av skattekvoten.Självfallet finns det en övre gräns för skattekvoten. ser vi att denrelativa kostnaden för många tjänster i offentlig sektor ökar - möjligheternaatt öka produktiviteten är begränsade.Privata tjänster som är svåra att rationalisera har gått en annan väg. De harblivit för dyra för det stora flertalet inkomsttagare och därför helt enkeltförsvunnit, ersatts av egenarbete eller hushållsmaskiner eller utförs med svartarbetskraft. Det är främst sådana kvalificerade tjänster som man inte kanutföra själv som finns kvar på den ordinarie marknaden.Sammantaget är det av Reichs analys svårt att se var de nya jobben skallkomma. Alla kan inte bli symbolanalytiker. Framför oss framträder bilden avett samhälle där kanske så många som en tredjedel av dem iförvärvsarbetande ålder kommer att mer eller mindre permanent vara utanförden "ordinarie" arbetsmarknaden och få leva på olika slags bidrag ikombination med diverse tillfälliga arbeten.Är den här bilden för mörk och pessimistisk? Samhället har ju genomgåttradikala omvandlingar förr när jordbrukssamhället övergick i industri-samhället. Då fanns det också dystra profetior om framtida massarbetslöshet,men de kom länge på skam när industri och sedan tjänstesamhället sög uppdem som friställdes i jordbruket. Det kan ske igen hävdar optimisterna;mängden arbete i ett samhälle är inte givet.Det finns dock, enligt vår mening, litet som tyder på detta. faktorertalar mot att problemen kan lösas på samma sätt nu som då. Emigration kaninte bli en del av lösningen som den var när jordbruket rationaliserades.Jordklotet är "fullsatt" och den arbetslöshet vi upplever i industriländerna ären stilla västanfläkt mot den som finns globalt. En annan lösning som inte gåratt upprepa, åtminstone i , är den massiva övergången till offentligtfinansierade tjänster. En tredje lösning, kortare arbetstid (livs-, års- ochvecko-) verkar dock möjlig att fortsätta på, men förnekas av många i dagensdebatt.Ökad tillväxt ingen lösningDen politiska debatten i om massarbetslösheten är änså länge ganska nymornad eftersom fenomenet hos oss ärganska nytt, bara ca . har man i degamla politiska partierna i det längsta velat tro attmassarbetslösheten är ett tillfälligt fenomen orsakad av dendjupa lågkonjunkturen . Med bättre tiderkommer den att börja minska igen "tiondel för tiondel" harvarit den fromma förhoppningen när konjunkturen vändeuppåt . i mitten av 1996, närkonjunkturen vänder nedåt igen och det visade sig atthögkonjunkturen inte bidrog till någon större minskning avarbetslösheten, börjar tvivlen vakna på allvar.Snabb ekonomisk tillväxt har varit den trollformel som både densocialdemokratiska och den tidigare borgerliga regeringen har lutat sig mot.Tron på att tillväxten skall ge så många nya jobb börjar dock komma påskam. Orsaken kan illustreras som i Figur 1.Figur 1 Tillväxtens sysselsättningsintensitet enligt , procent (Från en artikel av i )Sysselsättningsintensiteten visar skillnaden mellan tvåprocenttal: takten i tillväxten av arbeten och tillväxttakten ihela ekonomin (BNP). I ligger sysselsättningsintensi-teten på ungefär -, dvs det behövs en BNP-tillväxt på för att sysselsättningen inteskall minska. Siffran verkar stämma ganska bra med erfaren-heterna från utvecklingen i under högkonjunkturen1994-95. Den totala sysselsättningen ökade då med igenomsnitt 12 000 personer eller . BNPökade med i genomsnitt . Detta ger imedeltal en sysselsättningsintensitet på -2,4 procent.Slutsatsen man kan dra är att det behövs mycket höga tillväxttal, uppåt 4procent , för att sysselsättningen skall öka ocharbetslösheten väsentligt minska bara som en följd av ekonomisk tillväxt. Ensådan hög och stadig tillväxttakt är knappast trolig och inte heller önskvärdfrån bland annat ekologiska utgångspunkter.Flexiblare löner?Figur 1 ger också nyckeln till en annan huvudfåra i debatten,som främst drivs av borgerliga partier och av mångaekonomer. Den går ut på att arbetsmarknaden måste bli merflexibel, vilket i klartext betyder lägre minimilöner ochuppluckrade regler för arbetsrätt, t ex när det gäller längd påprovanställningar, m.m. Arbetsmarknaden i brukar tassom exempel, även om de flesta inte brukar vilja gå fullt sålångt som där.Figur 1 visar att tillväxtens sysselsättningsintensitet är väsentligt högre iUSA jämfört med , bara -0,i stället för -. Orsakenär att man accepterar ett stort inslag av extremt lågbetalda tjänstejobb, blandannat s k "mac-jobb". Resultatet har blivit att den totala arbetslösheten liggerlägre i , mot det dubbla i . (Man kan dock varatveksam till statistikens jämförbarhet. Så till exempel sitter av devuxna männen i i fängelse. I slummen finns också många som troligeninte ingår i arbetslöshetsstatistiken. )Om en sådan utveckling skulle komma i skulle lönerna, ofta istorleksordningen /timme, i de flesta fall hamna klart undersocialbidragsnivåerna. Därför brukar förespråkarna för en sådan utvecklingockså förespråka lägre socialbidragsnivåer och lägre lägsta ersättningar iövriga bidragssystem.För , med stark betoning på solidaritet med svaga grupper, ären sådan utveckling inte acceptabel. Det finns ändå skäl att lära något avUSA, nämligen att det finns ett stort antal potentiella arbeten, som dock intekan bära de minimilöner vi accepterar i . Det finns också arbetskraftsom har svårt att hitta arbetsgivare som är villiga att betala åtminstoneminimilönen för deras arbete. Det teoretiska grundproblemet kan illustrerassom i följande två diagram.Det första diagrammet visar den arbetssökande arbetskraftensproduktionsförmåga. Det visar att vissa människor av olika skäl har så lågproduktionsförmåga att arbetsgivarna inte är villiga att betala åtminstone denminimilön som är avtalad i kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden(/mån för heltidsarbete enligt LO, vilket motsvarar ca60 kr/timme). Orsakerna till den lägre produktionsförmågan kan vara många:handikapp, sjuklighet, bristande kunskaper och färdigheter, sociala problem,m.m.Figur 2a Arbetssökande och produktionsförmågaDessa illa drabbade människor är de som först slås ut på enarbetsmarknad där jobben inte räcker till. Men samtidigtfinns det, som visas i nästa diagram, en stor mängd nyttigaarbetsuppgifter, som dock aldrig kommer ut på den reguljäraarbetsmarknaden, därför att ingen (vare sig privata elleroffentliga arbetsgivare) är villig eller tycker sig ha råd attbetala för dem med åtminstone den avtalade minimilönen påmarknaden plus sociala avgifter och i förekommande fallmoms.Figur 2b Antal jobb och lönebetalningsförmågaTill de här arbetsuppgifterna hör bland annat olika typer av personligatjänster som normalt borde efterfrågas av antingen den offentliga sektorn(arbeten inom hemtjänst, skola, dagis, arbetsintensiv miljövård, mm) eller avprivatpersoner.På det område som vi talar om som de normala arbetsmarknaderna,företagen och den skattefinansierade offentliga sektorn, utförs ihuvudsak de jobb som ligger till höger om "minimilönlinjen". I huvudsakutförs de också med den arbetskraft som i det övre diagrammet ligger tillhöger om linjen. De allt hårdare lönsamhetskraven i den privata sektorn ochde ekonomiska nedskärningarna i den offentliga sektorn gör att allt fler illadrabbade pressas ut från arbetsmarknaden när organisationerna "slimmas".En viktig nyckel till minskad arbetslöshet kan vara att finna organisatorisktfungerande och socialt acceptabla former för att para ihop personer ocharbeten till vänster om linjen för minimilönen i figurerna. Vi kommer attåterkomma till detta i avsnitten om offentlig sektor, arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och arbetslöshetsersättning.Många åtgärder behövsDet finns inte någon enstaka och enkel åtgärd för att kommatillrätta med arbetslösheten och åter nå full sysselsättning.Tvärtom behövs ändrad politisk inriktning och åtgärder,både nya och mer traditionella, på en rad områden. Dessabehandlas i det följande. I några fall klargör vi också vårinställning till förslag som framförs i den politiska debatten,men som är tveksamt eller negativt till.PropositionenRegeringen saknar, enligt vår mening, en trovärdig strategiför att uppnå målet om en halvering av arbetslösheten.Fortfarande bygger den hela sin strategi på förhoppningen atten ökad ekonomisk tillväxt skall ge fler jobb. Som viingående motiverat ovan är det inte längre en realistiskstrategi. Risken är stor att den höga arbetslösheten kommeratt bestå som många människor slits ut av ett allthårdare arbete. I stället för att dela på pengarna måste vibörja dela på arbetet genom en arbetstidsförkortning!Satsningen på ekologisk omställning är också klart otillräcklig ipropositionen. Med de små satsningar som där föreslås riskerar attkomma på efterkälken och bli utkonkurrerat av länder som går snabbare fram,vilket kan få mycket allvarliga sysselsättningskonsekvenser.Regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten ärofullständigt, eftersom det inte säger något om den totala arbetslösheten. Iteorin skulle denna kunna förbli lika hög eller högre genom enexpansion av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vi föreslår därför attmålet formuleras så att den totala arbetslösheten skall uppgå till och den öppna arbetslösheten till högst 4 procent.Ekologisk omställningOmställningen till ett kretsloppssamhälle måste präglautvecklingen i alla länder de närmaste decennierna. Hur vilyckas med omställningen får en avgörande betydelse intebara för mänsklighetens fortsatta fysiska överlevnad. Detkommer också att ha en avgörande betydelse för ekonominoch arbetsmarknaden i varje enskilt land att landet förmår attligga långt framme i omställningsprocessen. Både självaomställningsfasen och processer i ett framtidakretsloppssamhälle ger många nya jobb, som kan ersätta demsom försvinner med gammal resursslösande ochmiljöstörande teknik. Om förmår inta en ledandeposition i omställningsprocessen stärker vi dessutomkonkurrenskraften hos vår egen industri, vilket är avavgörande betydelse för framtidens arbetsmarknad.Gröna jobbMånga jobb i så gott som alla sektorer bidrar tillmiljöförstöringen, som redan leder till allvarliga ekologiskakonsekvenser. Trycket från konsumenterna i kombinationmed politiska beslut kan emellertid motverkamiljöförstörande aktiviteter och leda till att de "goda" jobbenutvecklas.Vi står inför en omställning av arbetsmarknaden. Under de kommandeårtiondena kommer en stor andel av dagens arbetstillfällen att försvinna.Industrin kommer i ett accelererat tempo att effektiviseras och automatiseras.Andra typer av arbetstillfällen kommer att utvecklas och ersätta de gamla.I samband med denna omställning av arbetsmarknaden är det väsentligt församhällsutvecklingen att göra konsekvensbeskrivningar för de nya typerna avjobb. I en sådan konsekvensbeskrivning går en avgörande skiljelinje mellangröna jobb och icke gröna jobb. Gröna jobb är endast de jobb som bidrar tillett ekologiskt hållbart samhälle. Sådana konsekvensbeskrivningar bör ingå ide halvårsvisa uppföljningar som regeringen nu föreslår för arbetsmarknadensutveckling.I motionen visar vi på exempel på åtgärder som kan vidtas för att på kortsikt öka takten i omställningsprocessen och därmed skapa nya arbeten.Motionen är inte någon fullständig beskrivning av den nödvändigaomställningsprocessen.EnergisektornEnergisektorn måste ställas om mot ett mer hållbart systembaserat på förnybara energikällor.De förnybara energikällorna har ett stort behov av arbetskraft men i övrigtlåga utvinningskostnader och låga kostnader för behandling avrestprodukterna. De förnybara energikällorna har framför allt mycket lågamiljökostnader, och efter uppbyggnaden är driftskostnaderna avsevärt lägreän för de fossila bränslena. De passar mycket väl in i ett samhälle där vi villskapa fler arbetstillfällen och minska miljöbelastningen, utan ökade total-kostnader.En avveckling av kärnkraften i enlighet med riksdagsbeslutet med år 2010som slutår skapar en stor mängd arbetstillfällen, från och med nu till år 2010och i de flesta fall permanenta bortom slutdatumet. Huvuddelen av dessaarbetstillfällen skapas inom bygg- och anläggningsbranschen samt inom jord-och skogsbruket. Därutöver skapas arbeten inom bl.a. transportsektorn.Den outnyttjade potentialen för biobränslen är mycket stor, även medhänsyn taget till miljövärden och den biologiska mångfaldens bevarande.Permanenta gröna arbetstillfällen inom bioenergisektorn skapas såväl iproduktionen av själva biobränslet som för konstruktion och uppförande avbioenergikraftverk och småskaliga värmeanläggningar. Ytterligarearbetstillfällen tillkommer för drift och underhåll av dessa anläggningar.Därtill kommer arbetstillfällen som skapas i tillverkning av arbetsredskap ochtransportmaskiner.Solenergin håller på att bli marknadsmässigt lönsam. Intresset för attanvända sig av solfångare och solceller har ökat kraftigt ,vilket kommer att öka ytterligare i samband med att de svenska elprisernautjämnas till en europeisk nivå. Även på detta område skapas nya gröna jobbi konstruktion, uppförande, drift och underhåll av solenergianläggningar ochsäsongstidslager. Här förutser vi dessutom en potentiell svensk exportindustribaserad på världsledande svensk solcellsteknik.Vindkraften utnyttjas i ringa utsträckning i . Också en ba-lanserad utbyggnad som endast delvis utnyttjar den svenskavindkraftpotentialen ger ett avsevärt tillskott i form av gröna jobb i såvältillverknings- och byggnadsindustri som med drift och underhåll avvindkraftverk.Vattenkraften bedömer vi som färdigutbyggd. De sista orörda älvarna börgrundlagsskyddas för att förhindra exploatering. Effektiviseringar ochförnyelse av äldre anläggningar bedöms endast ge marginellt tillskott påarbetsmarknaden.I motion med anledning av regeringens vårbudget har vi föreslagit attramen för utgiftsområde 21, Energi, utökas med vardera åren1997-99.