mot · GJ02Fi81 · 1996-05-02 00:00:00 — Arbets-givarnas främsta bidrag är att åta sig att nyanställa och vid behov geutbildning till arbetslösa och andra för att fylla upp de luckor efterarbetstidsförkortningen som inte täcks av en ökad produktivitet.Riksdagen bör hos regeringen hemställa om förslag till ändrad lagstiftningoch initiativ till ett kontrakt med arbetsmarknadens parter med dennainriktning.En bättre fördelningDe ökande klyftor som blir följden av regeringens förslagleder till en rad negativa konsekvenser för samhället. Balansoch harmoni i samhället är en grund för ett effektivt samhälledär både mänskliga och andra resurser används på ett brasätt. Med ökande klyftor ökar också känslan av utanförskap -delaktigheten i samhällsbygget minskas, våld ochdrogmissbruk ökar. Jämlikhet är effektivt!Arbetslösheten är i detta perspektiv något som med olika medel måsteåtgärdas. Som tidigare nämnts föreslår vi därför långtgående skatteväxlingoch sänkt normalarbetstid. Detta är också viktiga åtgärder för att ökajämställdheten och komma tillrätta med såväl sociala som ekologiskaproblem.En avgörande strategisk bedömning är att miljö ger jobb!Miljöinvesteringar som presenteras i denna motion har dubbel verkan:skapande av meningsfulla jobb och bättre miljö.Genom att medvetet lägga de nödvändiga besparingarna isocialförsäkringssystemen på ett sådant sätt att låginkomsttagare inte drabbaspå det sätt som regeringen föreslår kan vi förhindra att ökade klyftor medsociala problem uppstår. De gröna föreslår därför ett brutet tak isocialförsäkringssystemen - som dessutom håller uppe köpkraften hoslåginkomsttagare och därmed inte riskerar hämma den ekonomiska åter-hämtningen, som regeringens åtgärder tenderar göra.BudgetpolitikenBudgetpolitiken måste inriktas på att balans uppnås i såvälden statliga som offentliga sektorn som helhet. De ständigaunderskotten i statens budget ochdärmed en stadig ökning av statsskulden måste avlösas avbudgetöverskott och minskning av statsskulden. skallstatsbudgeten vara balanserad. Det är av avgörande betydelseatt utgifterna begränsas. Den nya budgetprocessen medutgiftstak torde medverka till en bättre kontroll av statensutgifter.Miljöpartiet de gröna kritiserade regeringens förslag till statsbudget för1995/96 för att innehålla otillräckliga besparingar, bristande fördelnings-politik och otillräckliga satsningar på miljön. I vårbudgeten 1995 hadeåtskilliga besparingsförslag tidigarelagts och ytterligare besparingar föreslogsför att täcka nytillkommande och oförutsedda utgifter. Regeringen närmadesig våra besparingskrav, vilket också gjorde de följande uppgörelserna omkonvergensprogrammet och den s.k. tillväxtpropositionen möjliga.Regeringens vårproposition innebär ytterligare besparingar ochskattehöjningar med motiveringen att konjunkturen avmattats det sistahalvåret. Dessa förändringar är i sin omfattning begränsade jämfört med dettidigare sammantagna saneringsprogrammet. Likväl medför främstskattehöjningarna betydande indragningar av den reala inkomsten för landetsmedborgare.Vi anser att ytterligare besparingar kan och bör göras, främst inom detmilitära försvaret, väganslagen, arbetsmarknadspolitiken och transfer-eringarna.Vi anser också att regeringens besparingsförslag i några fall fått enoacceptabel utformning och inriktning. Det gäller främst åtstramningar somriktas mot vårdbehövande och utsatta pensionärer.Arbetstillfällen kommer i hög grad inom miljö-, tjänste-, informations- ochhögteknologisektorerna. Arbetsgivaravgifterna måste sänkas och ersättasmed högre miljö- och energiskatter. Arbetstiden måste också sänkas av bådearbetsmarknadspolitiska och sociala skäl. Vi motsätter oss höjningar av såvälegenavgifter som arbetsgivaravgifter.Sammantaget innebär våra förslag till inriktning av utgiftstaken på olikautgiftsområden (som närmare presenteras nedan) att statens utgifter ökar med 0,8 mrd kronor, minskar 1998 med 6,5 mrd kronoroch 1999 med 23,2 mrd kronor jämfört med vad regeringen föreslår i sinvårproposition. Utgiftsminskningarna beror till stor del på minskade utgifterinom arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken till följd av denlägre arbetslöshet som vi beräknar blir effekten av en förkortad arbetstidm.m. Borträknat arbetstidsförkortningen innebär vårt förslag 0,8 mrd mer1997, 0,1 mrd mindre 1998 och 4,1 mrd mindre 1999.De beräkningar vi gör på statens inkomstsida ger, trots en omfattandeskatteväxling, små nettoskillnader jämfört med vad regeringen föreslår. För1997 räknar vi med en inkomstminskning på 0,1 mrd kronor, 1998 med 7,4mrd kronor och 1999 på 19,6 mrd kronor. Det är främst frånvaron av höjdaegenavgifter som slår igenom som inkomstförsvagningar jämfört med vadregeringen föreslår.Avvikelsen från regeringens budgetsaldo kan därmed preliminärt beräknastill -0,9 mrd kronor 1997, -0,8 mrd 1998 och +3,6 mrd 1999. Genom ettförbättrat finansiellt sparande i kommunsektorn blir dock den totalaoffentliga sektorns finansiella sparande samtliga år bättre än i regeringensförslag.Vi föreslår att antar ovanstående förslag till budgetpolitik somriktlinje för det budgetarbete som ska utföras av regeringen och resultera ien budgetproposition i september 1996.Utgiftstak för den offentligasektornMiljöpartiet de gröna anser att den offentliga sektornsutgifter måste kontrolleras och begränsas bättre. Vi hardärför accepterat regeringens förslag om attlägga ett utgiftstak för hela den offentliga sektorn. Vi haremellertid inte tidigare bundit oss vad gäller utgiftstaketsutformning.Den utformning av utgiftstaket som regeringen nu föreslår anser vi ihuvudsak är acceptabel. Taken är "mjuka", treåriga och kommer att om-prövas . Det bör ge goda möjligheter att klara tillfälliga över-skridanden genom senare korrigeringar. Med hänsyn till att det är förstagången som utgiftstak införs för den offentliga sektorn i , så bör detfinnas en stor beredskap att följa upp och förbättra utformningen av taket.Vid beräkning av nivåerna för utgiftstaken har vi inkluderat flera viktigareformer, bl.a. en påbörjad avveckling av kärnkraften, förkortad arbetstid,skatteväxling för miljön och en stor satsning på investeringar för gröna jobb.Förslaget innebär också att kommunsektorns ekonomiska situation blir bättreän i regeringens förslag.Det totala skattetrycket blir oförändrat jämfört med vad regeringenföreslår. Ytterligare skattehöjningar bör undvikas då de undandrar hushålloch företag resurser vilket medför lägre konsumtion, lägre investeringar, enkrympande ekonomi, färre nya jobb, lägre skatteintäkter och ökadesvårigheter att åstadkomma en ekonomisk återhämtning. Något påtagligtutrymme för skattesänkningar finns knappast förrän statsfinanserna åter är ibalans och statsskulden minskats.I tabell 1 redovisas förslag till ändringar av beräkningar förutgiftsområdena och förslag till utgiftstak för staten, jämfört med regeringensförslag. Vi föreslår att besluta att utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn sätts till 1997, 714 miljarderkronor samt 1999. Detta är, jämfört medregeringen, 1 miljard mer 1997, 6 miljarder mindre 1998 och 23 miljardermindre 1999.Tabell 1. Statligt utgiftstak åren 1997-1999Kommentarer till tabellen:Utgiftsområde 2: Samhällsekonomioch finansförvaltningBesparingarna inom SCB har medfört försämradmiljöstatistik, och därmed hotas också framtagandet avmiljöräkenskaper. Detta är ett mycket angeläget arbetet sominom bör kunna leda fram till användbaramått i bl.a. nationalräkenskaperna och i underlaget förregeringens ekonomisk-politiska propositioner. Vi föreslårdärför att ytterligare medel anslås för ändamålet.Utgiftsområde 4: RättsväsendetPolisväsendetInom utgiftsområdet genomförs besparingar under budgetåret1995/96 och ytterligare besparingar kommer att genomförast.o.m. Besparingarna förutsätter att en radkostnadssänkande åtgärder vidtas.Samtidigt kommer information från länspolismästare runt om i attsparbetinget leder till att polistjänster måste bort, brottsutredningar måsteläggas på hög, administrativ personal sägas upp, polisens utrycknings-verksamhet försämras och servicen till allmänheten blir sämre.Det finns rykten som säger att innevarande års budget har överskriditsrejält. Detta innebär att större nedskärningar än beräknat måste göras.Samtidigt pågår en stor omorganisation. Mindre distrikt har slagitssamman till länspolismyndigheter och en närpolisorganisation håller på attgenomföras. Det finns en partipolitisk enighet bakom förslaget om närpolis,och är mycket oroat över att denna verksamhet inte kommer attutvecklas i enlighet med de intentioner som satts upp. Denna verksamhetmåstes värnas och få de resurser som krävs för att uppfylla målbeskrivningenför verksamheten. Risken finns att problemen inom polisverksamheten skyllspå närpolisverksamheten.Riksåklagaren har slagit larm om att polisens omorganisation och debesparingar som redan gjorts lett till att färre och sämre polisutredningar haröverlämnats till åklagarna. Antalet brottmål till tingsrätterna har minskat.Polisen hinner inte med ärenden där det finns utpekade, misstänktagärningsmän.Samtidigt säger regeringen att det övergripande målet för kriminalpolitikenär att minska brottsligheten och öka människors trygghet mot att utsättas förbrott. Centrala uppgifter är att förbättra och förstärka den enskildesrättssäkerhet och rättstrygghet.Prioriterade sakfrågor för regeringen är bl. Dettasamarbete är inte gratis utan kommer att kosta uppskattningsvis 200miljoner/år. Hur stor del av polisens budget kommer att tas i anspråk?Miljöpartiet anser att de aviserade framtida besparingarna knappast kangenomföras med en stor omorganisation. Vi anser att regeringenska lägga bl.a. åt sidan och istället se till att svenskpolis- och åklagarverksamhet fungerar på ett tillfredsställande sätt.Utgiftsområde 5: Utrikesförvaltningoch internationell samverkanMiljöpartiet anser att de ytterligare besparingar på 20miljoner kronor som regeringen räknar med påutgiftsområden inte får drabba vår representation i utlandeteller vårt bidrag till FN.Utgiftsområde 6: TotalförsvarVi föreslår inom området ytterligare besparingar utöver vadregeringen föreslår.Riksdagen beslutade för sedan om en besparing på fyra miljarderkronor fram . I den totalförsvarsramen ingick bland annat delserietre av JAS, internationell insatsstyrka, utbildning av flertotalförsvarspliktigaoch nio ubåtar istället för sju som försvarsberedningen föreslog. Dessautgiftsposter ställde sig inte bakom och kunde inte därförinstämma i den totalförsvarsram som regeringen föreslog.Miljöpartiet de grönas förslag var att sju miljarder sparas medinriktning att därefter ytterligare reducera totalförsvarsramen med 6 miljarderkronor fram . Detta besparingskrav vidhåller vi.Vår besparing sker inte bara av statsfinansiella skäl, utan främst avideologiska. Vi anser att pengar kan investeras betydligt bättre till förmån förvår gemensamma säkerhet. Inte minst med tanke på den vidgade hotbilden,där t.ex. samhällets sårbarhet, miljöhot och ökande klyftor mellan människorinom vårt land och mellan den rika delen av världen och den ekonomisktfattiga är reella. En del av de pengar vi sparar inom totalförsvarets ram försöver i enlighet med den vidgade hotbilden till andra poster som t.ex.internationellt bistånd och till investeringar för att underlätta avvecklingenavkärnkraften.Utgiftsområde 7: InternationelltbiståndEn procent av BNI till bistånd och utvecklingssamarbete ären liten summa om man sätter den i relation till densolidaritet och stöd som den rikare delen av världen ärskyldig den fattigare delen. I generationer har de skindustriländerna profiterat och utnyttjat länderna i tredjevärlden, länder som ofta har stora naturtillgångar, t ex skogoch mineraler. Hjälp till självhjälp och utvecklingssamarbetelandkategorierna emellan är nödvändigt för att snabbt ändrautsatta människors situation.Ur säkerhetspolitisk synpunkt avtecknar sig en helt ny hotbild för ,sedan järnridån fallit, det tagit slut och upplösts.Hotbilden för , för och de flesta länder i världen dominerasinte längre av vapen och arméer. Större hot är att klyftan mellan fattiga ochrika ökar - fattigdomen brer ut sig i de redan fattiga länderna - befolknings-antalet ökar som natur och miljö förstörs och naturresursernakrymper. menar att t ex brist på vatten kommer att utlösamånga konflikter i världen under 2000-talet.Det är här biståndet kommer in som ett nytt säkerhetspolitiskt instrument,som har stor betydelse för global stabilitet och internationellafredssträvanden. Detta är enligt ett starkt skäl till att inteskäraytterligare i biståndet. Någon frysning är heller inte motiverad, utan målet attåtergå till av BNI bör finnas med i budgettänkandet.Vi motsäger oss regeringens neddragning på biståndet och föreslår i ställetatt biståndet stegvis höjs. bör fastslå att ambitionen är att anslåminst av BNI i bistånd.De nuvarande mönstren för världshandel är huvudorsaken tillunderutveckling i vissa producentländer. För överlevnad och utveckling är deflesta utvecklingsländer beroende av export av råvaror. sompriserna på dessa råvaror genomgående sjunker, går priserna upp på de varorsom dessa länder importerar från industriländerna. export gerdem ca mer utländsk valuta än biståndet. Det är därför avavgörande betydelse att i biståndspolitiken också påverka övergripandehandels- och näringsstrukturer, globalt och nationellt, i syfte att minskaråvaruberoendet och stärka självtilliten i u-länderna.Hållbar utveckling måste vara det övergripande målet i internationelltutvecklingsarbete och handelssamarbete. En solidarisk handel tar hänsyn tillmänniska och miljö. Det gäller såväl tillgången på naturresurser och sättet attta fram råvaror och produktion av varor som sociala aspekter somarbetstagarens ålder, arbetstidens omfattning och arbetsmiljön. I den nya s.k.rättvisemärkningen, som storföretag kan ansluta sig till, garanteras densmåskaliga producenten och underleverantören en säker inkomst.Det är i sammanhanget viktigt att föra en ekonomisk politik i somstärker kronans ställning gentemot dollarn. valuta är vanligenfixerad mot dollarn, vilket innebär att en stärkt krona betyder ökat bistånd förmottagarlandet. När kronans värde sjönk mot dollarn 1993innebar det att biståndets värde sjönk i samma grad. Förstärkningen avkronan innebar i motsvarande grad en förstärkning av biståndet.Miljöfond ÖsteuropaBehovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet förmiljön i och kring är stort, liksom till kärnsäkerhetoch nerläggning av kärnkraftverk. På energiområdet behövsstarthjälp till alternativ energiproduktion.I regeringens skrivelse 1995/96:120 betonas vikten av attförbättringar av mottagningsanordningar för fartygsavfall genomförs snabbt,så att oljehanteringens negativa miljöpåverkan på natur ochdjurliv stoppas. Finansiellt stöd kan eventuellt behöva lämnas till de baltiskaländerna, och för att strategin skall bli framgångsrik.Ekonomiskt stöd behövs också för skydd av natur och den biologiskamångfald som på flera håll är stor.Inom utgiftsområdet bör därför beräknas sammantaget 1 030 miljonerkronor till miljöfond för under den närmaste 3-årsperioden.Utgiftsområde 8: Invandrare ochflyktingarDen totala kostnaden för asylsökandes försörjning samt förkommunernas flyktingmottagande kommer att sjunka underde närmaste åren. Den bakomliggande orsaken är naturligtvisregeringens förda asylpolitik. Att budgetramen kan minskastill hälften beror på att allt färre människor tillåts nå vårtland. De senaste årens förda invandrar- och flyktingpolitikkommer närmare att kommentera i denproposition som regeringen aviserat -96.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvårdoch social omsorgSjukvården skall i huvudsak vara offentligt och solidarisktfinansierad. Principiellt viktiga bidrag till den statligaandelen av finansieringen av sjukvården är de skatteintäktersom kommer från verksamheter som orsakar betydande delarav sjukvårdskostnaderna, som t.ex. vägtrafiken och bruk avalkoholhaltiga drycker.Miljöpartiet vill se en samordning mellan tandvårdsförsäkring ochsjukvårdens betalningssystem. Regeringens förslag att kraftigt försämratandvårdsförsäkringen kan inte accepteras.I kommittén "Hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation" (HSU2000) presenterades i betänkandet "Reform på recept" (SOU 1995:122) ettnytt förslag till högkostnadsskydd där taket sattes till . Enligtregeringens proposition är detta fortfarande den modell som ska införas 96/97. Med utgångspunkt från detta kan regeringens nu aviseradeförslag om ett högkostnadsskydd på endast innebära att manväljer att bortse från utredningens dragna slutsatser. För ärutredningens förslag fortfarande den smärtgräns till vilken vi kan tänka ossatt sträcka oss. Ett kraftigt höjt högkostnadsskydd drabbar främstbarnfamiljer, handikappade och pensionärer. Grupper som, mer än väl, redanvarit med och dragit sitt strå till stacken i av återkommandebudgetsaneringar. Vi delar inte regeringens åsikt att alla ska vara med ochspara lika mycket - vi anser att utsatta grupper och låginkomsttagare i störstamöjliga utsträckning ska bära en mindre andel.Miljöpartiet har tidigare gått emot huvuddelen av regeringens tidigareaviserade försämringar av assistansreformen. Vi har i beräkningen av statensutgiftstak därför lagt in ytterligare tillassistansersättningar m.m. för handikappade. Det faktum att behoven avhjälp var större än beräknat när assistansreformen genomfördes, och statenskostnader därför blivit större, är inte skäl nog att försämra för en av de mestutsatta grupperna. Andra besparingar med betydligt mindre negativakonsekvenser är möjliga, och presenteras i våra förslag till statsbudget.Utgiftsområde 10: Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikappMiljöpartiets redan tidigare presenterade modell om brutettak i socialförsäkringarna är ett solidariskt ochsamhällsekonomiskt alternativ. Trots att låginkomsttagarnafår en höjd ersättning till innebär förslaget en besparingmed 300 miljoner. Om regeringen höjer den generellaersättningsnivån till genomgående skulle vårt förslaginnebära en besparing på 1,2 miljarder . Detta är ettmer solidariskt sätt att bekosta en återgång till 80%ersättningsnivå för låginkomsttagare jämfört medförsämringar i tandvårdsförsäkringen som främst drabbarsärskilt utsatta grupper.Utgiftsområde 11: Ekonomisktrygghet vid ålderdomPensionärer är inte en grupp med enhetlig ekonomiskstandard. Pensionärer med låg pension är en av de grupper isamhället som återkommande drabbats av regeringensbesparingar. Regeringen föreslår en sänkning avbostadstillägget för pensionärer från till . Eftersomdet kompletterande kommunala bostadstillägget dessutomska fasas ut gör lagda förslag dessapensionärers redan ansträngda situation ännu svårare. Det ärdessutom tveksamt att ta upp värdet av pensionärersfritidshus i beräkningsunderlaget för bostadstillägg. Generelltanser att beräkningsmodeller för bostadsbidragoch bostadstillägg i de flesta avseenden borde utformas pålikartat sätt. missgynnas pensionärer när värdet avförmögenhet ska beräknas.Utgiftsområde 12: Ekonomisktrygghet för familjer och barnPå samma sätt som beskrevs under utgiftsområde 10 böräven modell "brutet tak" konsekventgenomföras i föräldraförsäkringen. Det medför besparingar istorleksordningen 300 miljoner samt med 1,3miljarder 1998 och 1999.Utgiftsområde 13: Ekonomisktrygghet vid arbetslöshetVi beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd avarbetstidsförkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningarpå gröna jobb och bättre villkor för små och medelstoraföretag. Beräkningarna kommenteras närmare i kapitel 6.Även i arbetslöshetsförsäkringen bör modell med "brutet tak"genomföras. blir detta, på grund av det låga taket iarbetslöshetsersättningen, ca dyrare än med nuvarande utformning.Vi har inte nu räknat med några besparingar 1998 och 1999 jämfört medregeringens förslag att höja ersättningsnivån till . Orsaken är att det inteframgår av regeringens förslag hur deras föreslagna höjning aversättningsnivåerna skall finansieras. Vi kan därför inte bedöma om dennafinansiering är godtagbar. Uppgifter om att finansieringen skall ske genomatt utgående arbetslöshetsersättning inte uppräknas i takt med delöneökningar som kommer de förvärvsarbetande till del bedömer vi sommycket märkliga, eftersom det inte skulle leda till någon nämnvärd reellförbättring för de låginkomsttagare regeringen sagt sig vilja värna.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknadoch arbetslivVi beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd avarbetstidsförkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningarpå gröna jobb och bättre villkor för små och medelstoraföretag. Vi har också tidigare varit starkt kritiska gentemotvissa kostnadskrävande arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom vi har bedömt som ineffektiva.Utgiftsområde 16: Utbildning ochuniversitetsforskningDe förändringar som föreslår inom utbildningoch forskning berör budgettekniskt tre huvudproblem:1. Vissa elevgruppers försämrade situation i och gymnasiet.2. Kvalitetsbrister i den högre utbildningen (inklusive gymnasieskolansyrkesförberedande program och de högre yrkesutbildningarna).3. Grundforskningens och forskarutbildningens underdimensionering.Med hänsyn till den ekonomiska situationen har utbildningsprogrammetutformats så att en rad genomgripande förändringar skall ske utan att statensbudget belastas ytterligare. Däremot kan området inte utsättas för ytterligarenedskärningar. Satsningar för utbildning i stället för arbetslöshet beräknasfortsätta med den gradvisa permanentning som regeringenföranstaltat, dock med en väsentligt bättre styrning av utbildningensinriktning och kvalitet.När det gäller åtgärder för stöd till vissa elevgrupper behövs enförstärkning som kan täckas genom omfördelning inom angiven ram. Vianser att ytterligare för pedagogiska hjälpmedel och aktivhjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter bör anslås i kommande budget.Den genomgripande förändring av yrkesutbildningen som Miljöpartietföreslår skall finansieras genom överföringar av medel från de universitetoch högskolor som disponerar medel för utbildningarna samtgenom en aktiv insats från näringsliv och delar av den offentligatjänstesektorn.Grundforskning och forskarutbildning förstärks genom att ettgrundforskningsavdrag () på alla forskningsmedel inom dentillämpade forskningen genomförs. Dessa medel skall oavkortat användasdels för förstärkning av fakultetsanslag (doktorandtjänster i första hand) ochdels för ökning av statens forskningsråds resurser. Regeringen skall få iuppdrag att utarbeta formerna för en sådan transferering. Totalatransfereringssumman är av storleksordningen 2 miljarder. Den har inte förtsin som utgiftsökning för utgiftsområde 16. Däremot kan den, dåtransfereringssummorna efter en utredning närmare har specificerats, föras inunder berörda utgiftsområden.Utgiftsområde 17: Kultur, medier,trossamfund och fritidDe besparingar som beslutade om våren 1995beräknades kunna medföra ett positivt resultat om 400miljoner kronor på rundradiokontot. Dessa medel bör snarasttas i anspråk så att och Televisionkan utveckla sin digitala teknik oavsett vad regeringenkommer att föreslå vad beträffar system för digitalasändningar. I synnerhet inom , där regeringenssparbeting slagit extra hårt, är det viktigt att de extra medlenbekostar teknikutvecklingen så att inte programverksamhetenfår betala digitaliseringen.Förutom det redan angivna generella sparbetinget så vill regeringengenomföra en ytterligare besparing för folkbildningen på 100 miljonerkronor. Här är det oklart hur de annonserade utbildningsinsatsernakompenserar och omfördelar. Det är viktigt att lyfta fram behovet avkontinuitet för folkhögskolorna. De 10 000 nya utbildningsplatserna är ej entemporär insats utan permanent. Därmed torde regeringens förslag påfolkbildningens område i sin helhet vara acceptabla.Förutom de 11 miljoner som anslaget idrotts- och ungdomsfrågorminskades med under föregående budgetperiod föreslås nu ytterligare enbesparing på 55 miljoner.