mot · GK02Sf20 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv En tydlig asyllagstiftningoch humanitära skälMin uppfattning är att det mest humanitära iflyktinghanteringen är att ha en precis asyldefinition och entydlig och klar asyllagstiftning. I dessa avseendenrepresenterar regeringens ambitioner vad gäller denföreliggande propositionen ett framsteg. Lagstiftningen skainnebära t.ex. att fall som räknas som humanitära kommeratt betraktas som flyktingar enligt den nya definitionen. Detär då viktigt att myndigheter som ska tillämpa lagstiftningenuppfattar denna ökade tydlighet. I det sammanhanget är detoroväckande om efterlyser större tydlighetdärvidlag.Det förtjänar dock att understrykas att inte ens en förbättrad lagstiftningkan täcka in alla de fall där allvarliga omständigheter av humanitär artföreligger eller uppstår och som gör att en person av olika skäl bör få stanna ivårt land. En flyktingpolitik som gör anspråk på att vara humanitär till sinkaraktär måste därför med nödvändighet innehålla någon slags"reservutgång", en möjlighet som inte lätt låter sig regleras eller kodifieras,men som ändå behövs vid sidan av flyktingkategorin.Det är nödvändigt att behålla möjligheten att bevilja människor rätten attuppehålla sig i under längre eller kortare perioder om humanitäraskäl talar för det. Det väsentliga är att det blir en klar skillnad mellan asyloch uppehållstillstånd av humanitära skäl. Det skulle vara möjligt attupprätthålla den skillnaden om man överför asylprövningen till domstolarna.Beslut om uppehåll av humanitära skäl bör kunna fattas av Invandrarverketoch i sista hand av regeringen.Om asylsökandes situation är av den arten att det skulle vara ett uppenbartbrott mot humanitet att avvisa deras begäran om hjälp, bör vi bifalla en sådanbegäran, trots insikten att beslut om att ge dem rätten att stanna kortare ellerlängre perioder inte går att överföra till en generell princip om att alla sombefinner sig i en liknande situation har en oavvislig rätt att fåuppehållstillstånd i . Varje försök att på objektiv grund finna reglersom stipulerar att ansökan måste presenteras i hemlandet, eller att beslut omtillstånd att komma till måste fattas innan inresan sker, kommer ipraktiken att visa sig svåra att förena med det yttersta motivet för attmänniskor skall få stanna i vårt land av humanitära skäl, nämligen enbedömning av den reella livssituationen som den enskilde befinner sig i.Korta handläggningstider - högrättssäkerhetTidsaspekten är en mycket central humanitär fråga. Alltmåste göras för att påskynda asylhanteringen och därmedminska riskerna för enskilda människors lidanden som ärföljder av långa väntetider. Man bör t.ex. överväga attbegränsa möjligheterna till fortsatta överklaganden.Intresset av korta handläggningstider kan förenas med att asylärenden iframtiden avgörs i domstolar. Den modellen tror vi på ett bättre sätt kanfrämja rättssäkerheten i dessa frågor. Domstolsbehandlingen skulle gemöjlighet till den sökande att muntligt själv få redovisa sina skäl, detjuridiska biträdet skulle få större insyn, handläggningen blir öppnare,möjligheter till överklagande minskar, oberoende sakkunniga kan kallas somvittnen. kompetens och informationer skulle kunnautnyttjas och öppet redovisas.Asylrätten är en del av den svenska lagstiftningen. Därför vore det rimligtatt ansvaret för asylutredning och beslut om asyl överfördes till tingsrätteroch hovrätter. Genom en sådan förändring skulle samhället betona attasylrätten tillhör rättssfären och därmed är skild från annan typ avinvandring. Med hänsyn till att utredningsbehoven kan variera över tiden kandet vara mer angeläget att bygga upp en vilandekompetens inom domstolarna- kompetens som när behovet av asylutredningar är små kan användas förandra rättsvårdande uppgifter än att ha den dragspelliknande konstruktionsom tvingas till för att möta skiftande utredningsbehov. Atttillföra domstolarna asylrättslig kompetens skapar bra förutsättningar för etträttssäkert system och för en jämn kvalitet i asylutredningsarbetet. Omdomstolarna finge ansvar för asylrätten skulle kompetenstvister av den typsom Skarpnäckfallet utgjort kunna undvikas.Domstolarna åtnjuter i allmänhetens ögon ett större förtroende änInvandrarverket och . Utslagen kan därmed mötas medhögre grad av respekt i samhället.Jag välkomnar propositionens förslag för att stärka rättssäkerheten och atten utredning ska tillsättas som ska se över hela rättsprocessen. Inriktningenför den utredningen bör vara den ovan angivna.Regeringens möjligheter att ta egna initiativSå länge inte en ny ordning är införd enlig förslaget ovan,dvs att domstolarna tar över asylprövningen, bör man ocksådiskutera möjligheten för regeringen att vid behov ta till sigvissa asylärenden. Detta är formellt sett inte möjligt. Jagmenar dock att det kan finnas skäl, t. ex. bristande allmäntilltro till och , somskulle kunna göra det berättigat att tills vidare låta regeringenpå eget initiativ ta in och pröva ärenden som är avprincipiellt viktig natur.Förvarstagande i häkteDet bör vara en självklarhet att allt förvarstagande i häkteförbjuds helt och att all sådan hantering är oacceptabel. Enasylsökande, även om han/hon skall avvisas, får intejämställas med en brottsling.Prövning av redan beviljade permanenta uppehållstillståndDen prövning som utförs inom av personermed permanent uppehållstillstånd skapar stor oro blandmånga flyktinggrupper och en misstro sprids i samhället motdem som fått uppehållsstillstånd. Risken är påtaglig att ettangiverisystem frodas, vilket bl.a. kan utnyttjas avsinsemellan antagonistiska flyktinggrupper. Det är ytterstolyckligt.Dessutom är åtgärden ett hot mot rättssäkerheten. Fattade beslut måste ståfast, det är en fundamental grund för rättssäkerheten. Samhället måste stå förkonsekvenserna, också om besluten är fattade på bristfälliga grunder. Eninvandrare med uppehållstillstånd skall i princip åtnjuta samma trygghet somsvenska medborgare.Invandrarverket bör därför avbryta den verksamhet som syftar till attåterkalla beviljade uppehållstillstånd, vare sig det sker i projektform ellersom del av den ordinarie verksamheten. En ordning bör övervägas medpreskription av lämnande av felaktiga uppgifter om identitet i asylärenden.Program för återvändandeÅtervändarprogrammen, byggda på frivillighet, börutvecklas. Samhället bör underlätta för sådant återvändandegenom riktade utbildningsinsatser och olika åtgärder för attge relevant kompetens till sådana individer, gärna i närasamarbete med svenska företag som finns på plats i derespektive hemländerna. Här finns tyvärr byråkratiska hinderför samordning av samhällets insatser för återvändande sommåste övervinnas. Resurser måste frigöras från olika källorför dessa insatser i . Biståndsmedel används föråtgärder i återvändarlandet, t.ex. i f.d. . Insatsertill stöd för frivilligt återvändande är positiva för individen,men också samhällsekonomiskt förmånliga. För att denenskilde ska våga pröva att återvända bör möjligheten finnasför dem som inte lyckas att återvända till Sverige.AvvisningDet finns en grupp människor, flertalet gällande ,som fått avvisningsbeslut men som inte kunnat avvisas dåderas hemländer inte kunnat ta emot dem. Sådanaförhållanden vållar humanitära katastrofer. De har inte längretillgång till sociala rättigheter i och lever i ettmänskligt vakuum. Denna grupp bör ges uppehållstillståndnu utan att avvakta osäkra förhandlingar med respektivehemländer.Folkröresernas rollFolkrörelserna kan göra viktiga insatser av olika slag. Detgäller folkbildande insatser av olika slag: Information omvarför människor flyr eller varför människor återvänder osv.Sådana insatser kan fördjupa människors förståelse avförhållanden i världen som påverkar flyktingskap och kanockså positivt påverka möjligheten att tackla främlingsrädsla.Studieförbunden har en roll att fylla här som inteInvandrarverket eller hittillsklarat.Folkrörelserna kan spela en viktig roll när det gäller integrationen iSverige, men också när det gäller konfliktförebyggande åtgärder ikrisområden som motverkar flyktingskap. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyktingpolitikens utformning.