mot · GK02Sf633 · 1996-10-07 00:00:00 — Vägar till ett mångkulturellt samhälle Motionen delad mellan flera utskottInledningSverige är ett mångetniskt samhälle. Integrationen av denya medborgarna har inte lyckats och därför kan vi inteheller kalla för ett mångkulturellt samhälle. Vi anserdock att ett mångkulturellt samhälle är något positivt.Ett mångkulturellt samhälle måste ha ett etiskt minimun som alla invånarerespekterar. Vi kommer inte och ska inte heller försöka ändra det faktum attSverige präglas av kulturell och etnisk mångfald. Däremot blir det ännuviktigare att diskutera den etiska grund som ska vara gemensam för allainvånare. Denna diskussion bör främjas. Vi anser att denna etiska grund börvara- respekten för alla människors lika värde-- tolerans-- ett gemensamt rättssystem-Om man eftersträvar att förverkliga ett gemensamträttssystem så sätter det gränser för toleransnivån. Allamedborgare måste följa de regler som rättssystemet sätterupp. Detta förutsätter att medborgarna uppfattar systemetsom moraliskt riktigt. Det svenska rättssystemet har idagvissa brister, det styrker inte alla människors lika värde. Detär oerhörd viktigt att man förändrar rättssystemet omman vill att det ska respekteras av alla medborgare ochkunna utgöra en grund för gemenskap i samhället.I debatten talar många om integration. Men det finns olika definitioner avintegration. Vissa debattörer talar om integration, men menar assimilation.För oss är integration när alla medborgare får ett jämbördigt deltagande isamhällets verksamheter.Man har länge haft en invandrarpolitik och invandrarpolitiska mål.Invandrarpolitiken har misslyckats och de invandrarpolitiska målen har inteuppfyllts. Att invandrarpolitiken inte har lyckats beror på att den till stordelhar fokuserat kring och hemspråk. Frågor om diskrimineringhar man till stor del blundat för. Och först nu börjar kommuner i Sverigearbeta med andra frågor än mottagandet och flertalet kommuner börjar sättaupp integrationsprogram. Vi anser att de gamla målen om jämlikhet, valfrihetoch samverkan kan uppfyllas. Att ändra dessa mål är att kasta in handdukenoch säga att vi har gett upp och kommer inte kunna arbeta för alla människorslika värde i det svenska samhället. Däremot vill vi dela upp det somtraditionellt kallats invandrarpolitik i tre delar:1. Invandrarpolitiken, som gäller i ,2. Förändringar i samhällspolitiken så att man möjliggör ett mångkulturelltsamhälle med ett jämbördigt deltagande i samhället,3. Åtgärdsprogram för att komma tillrätta med de problem som denmisslyckade invandrarpolitiken har åstadkommit.De olika delarna fördjupas i motionen under sina respektive rubriker.InvandrarpolitikenLMA ska finnas kvar och nyanlända ska ha rätt att självavälja bostadsort. Varje kommun i ska kunna ta emotmänniskor som kommer hit och kunna erbjuda enintroduktion till det svenska samhället. Förutom det faktumatt integrationen blir sämre om man påtvingar människorbostadsort, så är det skyldighet enligt artikel 12 iFN-konventionen att "envar som lagligen befinner sig på enstats område äger rätt att där röra sig fritt och fritt väljabosättningsort". Samhället ska naturligtvis kunnarekommendera orter om man tror att det finns bättre chansertill introduktion och ett framtida arbete.Hur introduktionen ska utformas ska diskuteras mellan den sökande och desociala myndigheterna. Det introduktionsprogram som finns är ett steg idenna introduktion.Under introduktionen vill vi kunna ge de som har rätt till asyl i Sverigeeller har andra flyktingskäl och deras anhöriga ett skattepliktigt bidrag. Dettaför att komma ifrån dagens socialbidragstänkande och för att kunnamöjliggöra att människor tar ansvar för sina liv. Nivåerna för bidragen börvara högre än socialbidragen, i den mening att man ska märka en skillnadmellan att få ersättningen och att söka socialbidrag. I ett längre perspektivvillvi ersätta denna introduktionsersättning med en grundersättning. Om man skakunna möjliggöra en god integration så måste barnomsorg vara en absoluträttighet. Nivån för introduktionsersättningen ska vara satt därefter.Man ska kunna ha möjligheten att flytta till en annan kommun. Detta skaman kunna göra halvårsvis, vilket påverkar hur man betalar utschablonersättningen till kommunerna.Även de människor som inte har rätt till asyl i eller har andraflyktingskäl samt deras anhöriga ska kunna erbjudas undervisning i svenska.Det gäller arbetsinvandrare, men också alla människor i det svenskasamhället som inte behärskar en fullgod svenska.Förändringar isamhällspolitikenBegreppet invandrareBegreppet invandrare diskuteras i samhällsdebatten. Mångatalar för att man ska ta bort begreppet invandrare. På vissadebattörer verkar det som om alla problem, specielltdiskrimineringen automatiskt skulle försvinna om ordetinvandrare inte används. Vi anser att det är viktigt attmänniskor själva ska få identifiera sig. Om man vill kalla siginvandrare, svensk, bindestrecksmänniska m.m. ska vara upptill individen. Sedan behöver vi för statistikens ochforskningens skull använda oss av termer som invandrare,människor med uppehållstillstånd, svensk medborgare osv.Det är viktigt att man för statistik och forskning påinvandrare som grupp, men även delar upp invandrargruppeni andra kategorier.KunskapDet är skrämmande lite uppgifter som finns ominvandrargruppens situation. Vi behöver också kontinuerligtfå kunskap genom forskning, djupstudier och statistik. Delskan vi ta del av den forskning och den diskussion om ettmångkulturellt samhälle som finns i många andra länder, delsbör staten anvisa pengar ur den samlade forskningsbudgetenför att stimulera forskning om det mångkulturella samhället.Förebyggande åtgärder i skolanEtt sätt att förebygga rasism och främlingsfientlighet inomskolan är att läroplansarbetet genomsyras av ettinterkulturellt synsätt och att läromedelsproducenteruppmanas att utveckla och förbättra läromedel så att även degenomsyras av ett interkulturellt synsätt.Om man ska få tillfälle att möta samhället i skolan så måste man beredaplats i skolan för temadagar och besök utifrån. Många lärare vågar inte lämnaifrån sig sina lektioner till det. Insatser bör göras för att underlätta förtemadagar och besök från frivilligorganisationer i skolan.Invandrarrepresentationen i politikenPartierna bör ta ett större ansvar och aktivt arbeta för att få ininvandrare i politiken och i de beslutande församlingarna.Det är viktigt att inse att man inte bara ska efterfrågainvandrare i frågor som berör flykting- eller invandrarfrågor,utan i alla frågor.I de statliga utredningarna är invandrare underrepresenterade som ledamö-ter, tjänstemän och experter. I invandrarpolitiska utredningen så fanns detexperter från , , Invandrarverketm.m., dvs. de organisationer och verk som utövar politiken var närvarande,men inte de som påverkas av politiken, invandrargruppen själv. Självfalletborde en eller två av experterna ha representerat invandrarorganisationerna iSverige. I olika utredningar bör man använda sig av invandrarkollektivet somen resurs och antingen ha med en expert eller arbeta i samråd med invandrar-gruppen.LagstiftningVissa principer och värderingar är så grundläggande isamhället, att de bör bekräftas genom lagar. En sådan principär allas lika värde. Den lagstiftning som finns är därförgrundläggande, men inte tillräcklig. Vi vet att det trotslagstiftningen förekommer diskriminering. För att DO skakunna hinna med att ta alla fall av diskriminering måsteDO:s befogenheter och resurser ökas.Diskrimineringsombudsmannen bör kompletteras på det kommunalaplanet. Varje kommun bör ha en tjänsteman som har som uppgift attmotverka diskriminering och rasism inom kommunen och dess verksamhet.De kommuner som har ett medborgarkontor bör kunna förmedla kontaktmellan de personer som vill ha hjälp med fall av diskriminering och denlokale DO.Det bör vara lika självklart för företag att rekrytera medarbetare av bäggekönen som att rekrytera medarbetare som motsvarar landets befolknings-sammansättning. För att kunna uppnå detta så bör man arbeta på samma sättsom man i gör för att uppnå ökad jämställdhet. Det bör vara självklartatt lagen mot diskriminering p.g.a. etnisk tillhörighet är lika stark som lagenom jämställdhet på arbetsmarknaden. Vi anser alltså att man bör skärpalagstiftningen.UtbildningFör att kunna tillvarata invandrarnas utländska utbildningarbör UHÄ respektive AMS prioritera en vidareutveckling avinstrumenten för att jämföra utländska utbildningar av yrkenmed motsvarande svenska. Korta, individuella, anpassadekompletteringsutbildningar är ett bra sätt att tillvaratainvandrarnas utbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper.HemspråkHemspråk ska vara en rättighet för alla som vill lära sigföräldrarnas modersmål. De skolor som har hemspråk i olikaspråk skulle kunna erbjuda alla elever undervisning i dessaspråk. Det är en tillgång som man inte tar vara på ochdet skulle mer än någon annan åtgärd höja statusen påhemspråksundervisningen och ge hemspråkslärare en högrestatus. Det är också viktigt att arbeta med att förbättrakvaliteten på hemspråkslärarnas utbildningsnivå.SpråkfrågorI framtiden kommer vi att ha många människor som kommittill i vuxen ålder som kommer att bo påålderdomshem, ta del av sjukvården osv. En del av dengruppen kommer att tappa sin svenska, en del av gruppenkommer aldrig att ha lärt sig svenska. Vi kan inte bortse frånatt detta är en verklighet och naivt hoppas att alla kommer attkunna svenska. Det är tyvärr en verklighet som i mindreskala existerar och som kommer att bli större iframtiden. Naturligtvis måste vi hitta former så att ävendessa kan tillgodogöra sig servicen i den offentliga sektornoch må bra som människor. Detta är en fråga som börutredas.Integrationsprogram för invandrareDen offentliga sektorn bör gå före och upprättaintegrationsprogram för invandrare. Dessaintegrationsprogram går att jämföra medjämställdhetsprogrammen för en bättre representation avkvinnor. Man bör i ett senare skede även kräva att företagmed mer än tio anställda inom det privata näringslivetupprättar integrationsprogram.Segregerade bostadsområdenInvandrarfamiljer bor i ofta i storstadsområden. De är mertrångbodda och bor oftare i hyreshus. Det förekommer s.k.etnisk boendesegregation. Och det bor många invandrare is.k. segregerade bostadsområden i de mer slitna och förfallnamiljonprogrammen.Boendesegregationen innebär att invandrarna missgynnas på flera olikaområden. Detta delar de med andra invånare i de eftersatta områdena.Negativt är bl.a. att risken för att de sociala kontakterna mellan svenskar ochinvandrare tenderar att bli alltför få och att svenskans ställningsom sammanhållande språk försvagas. Det får bland annat till följd att mångaav de svenska familjerna som bor i dessa svenska, mångkulturella områdenoch trivs med det flyttar när barnen närmar sig skolåldern. Svenskan somtalas i dessa områden är ofta bristfällig och utvecklas inte tillräckligt iskolan.När ungdomarna sedan börjar högre utbildning eller ska ut påarbetsmarknaden kommer bristerna i svenskkunskaperna fram. Detta påverkaräven de äldre invandrarna som inte behärskar svenska.Satsa mer på att följa upp de hyresvärdar och bostadsförmedlare somdiskriminerar invandrare, både genom information och utbildning, men ävengenom lagstiftning och hårdare straff.Andra generella åtgärder som vill genomföra kommer att ökamöjligheten till ett mer jämbördigt liv för samhällets alla medborgare ochinnebära en bättre boende. Vi vill:- införa ekostadsdelar,-- ge de boende ett ökat direkt inflytande och möjlighet till ökatansvarstagande för sitt boende och sin vardag,-- utöka fritidsverksamheten i dessa områden, speciellt för de yngre,-- för att skapa ett attraktivt boende kan olika hustyper blandas.-NäringspolitikenEn viktig beståndsdel i att minska arbetslösheten ochdiskrimineringen av invandrare är näringspolitiken. Vi kan tatill vara de resurser och kunskaper som finns hos invandradegrupper genom att stimulera egenföretagandet. I ett längreperspektiv leder det också till att diskrimineringen avinvandrare minskar då den svenska omgivningen får respektgenom att man visar att man ger samhället nytt företagande.Människor med invandrarbakgrund möts av fler hinder för det egnaföretagandet, såsom större svårigheter att få lån, svårare att få brainformationom företagande osv. Det är viktigt med åtgärder som tar bort dessa hinder ochregeringen bör återkomma med förslag till sådana åtgärder.ÅtgärdsprogramVi anser att det behövs ett åtgärdsprogram för att komma åtden situation som den misslyckade invandrarpolitiken haråstadkommit. Dessa åtgärder är tänkta att vara temporära tillsden visuella diskrimineringen har minskat drastiskt och deolika invandrargruppernas situation är mer jämbördig deövriga medborgarnas. Vi anser att det behövs en utredningsom i samråd med invandrarorganisationerna tar fram förslagtill sådana åtgärder. Men regeringen bör redan i nulägetlägga fram förslag till ett åtgärdsprogram, som man senarekan revidera. Ett sådant förslag skulle kunna innehållaföljande:- sänkt arbetsgivaravgift för invandrare vid nyanställning under det förstaåret,-- riktade åtgärder för invandrare som vill starta eget,-- en organisation eller informationsbyrå som förmedlar information omstarta eget till invandrare, som kan informera om regelsystemet, som kanplanera eller ge kurser efter modell i och ,-- möjlighet att låna ut pengar till invandrare, jämför med kvinnolån,-- att man flyttar ut statusfyllda och internationella verksamheter tillinvandrartäta områden.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nyanlända skall ha rätt att själva välja bostadsort,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en introduktionsersättning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att flytta mellan kommuner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i svenska,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet invandrare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om det mångkulturella samhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande åtgärder i skolan,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarrepresentation i statliga utredningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser och befogenheter förDiskrimineringsombudsmannen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av kommunala diskrimineringsombudsmän,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpning av lagstiftningen angående diskriminering påarbetsmarknaden,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta vara på invandrares utländska utbildningar,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråksundervisning,114. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om språkproblem vid invandrares kontaktmed offentliga funktioner i det svenska samhället,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrationsprogram inom offentlig sektor och i det privatanäringslivet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om segregerade bostadsområden,317. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att ta bort de hinder för eget företagande som mötermänniskor med invandrarbakgrund,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med deproblem som den misslyckade invandrarpolitiken åstadkommit.