ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Bo514 · 1996-10-07 00:00:00 — Det krävs ytterligare åtgärder för att komma till rätta medfrämst de stora problemen i inomhusmiljön som gör attmånga människor blir sjuka. Många av de hälsoproblem somtidigare orsakades av drag, fukt, kyla och bristfälliga sanitäraförhållanden har byggts bort. Med ny byggteknik har iviss utsträckning kommit andra och nya hälso- ochmiljöproblem.Eftersom människor tillbringar av sin tid inomhus är en sundinomhusmiljö bland det viktigaste för deras välbefinnande. Mellan 600 000och 1 miljon människor i bor i ett sjukt hus. är var tredje svenskallergisk. I har av de små barnen astma. Dåliginomhusmiljö är en av orsakerna. Allergierna kostar samhället 6 miljarderkronor om året.Problemet har minst två sidor. Dels måste åtgärder vidtas snabbt i debostäder och lokaler, där främst barn vistas, så att inomhusmiljön inte skaparytterligare problem och ohälsa. Dels måste vi hitta nya material ochbyggnadssätt som motverkar att problemen uppstår.För att kombinera två bra åtgärder - skapa arbetstillfällen förbyggnadsarbetare och sunda hus för oss människor - har bara under detsenaste året en rad aktiviteter och åtskilliga miljarder satsats för attmedverkatill att befintliga bostäder och lokaler byggts om för att bli sunda.Det krävs lagstiftning som på ett bättre sätt tillvaratar bostads-konsumenternas intressen och rätt. Småhusgarantin har funnits under långtid. Och trädde lagen om byggfelsförsäkring i kraft. Lageninnebär att en byggfelsförsäkring skall finnas när ett flerbostadshus uppförseller byggs om. Försäkringen skall gälla och skall omfatta skäligkostnad för att avhjälpa olika fel i byggnaden. Men eftersom försäkringen ärså ny och byggverksamheten varit så utomordentligt låg under den tiden ärdet inte många fastigheter som är skyddade.Det har diskuterats att utvidga byggfelsförsäkringen till att omfatta andrabyggnader än permanentbostäder, men bedömningen är att det är angelägetatt vinna erfarenhet av hur systemet fungerar.Sedan fem år tillbaka finns ett riksdagsbeslut om obligatorisk ventilations-kontroll som fastighetsägarna - alla kategorier - dessvärre inte genomför. Dekontroller som ändå genomförts visar att ventilationsanläggningarna intefungerar på ett tillfredsställande sätt.Det är angeläget att bostads- och lokalkonsumenternas ställning stärks, ochvi vill framhålla värdet i att få fram fungerande försäkringslösningar. Enkonsumenträtt som vilar på enbart ett civilrättsligt och skadeståndsrättsligtförfarande gör det svårt för de sköraste konsumenterna att hävda sin rätteftersom risken för förödande ekonomiska konsekvenser för konsumentenom han/hon förlorar en process är uppenbar.Därför bör metoden med försäkringslösningar vidareutvecklas, detta börgöras på ett sådant sätt att byggentreprenörerna sätts under press att verkligenbygga bra hus. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostads- och lokalkonsumenternas ställning gentemot byggherrar,entreprenörer och fastighetsägare.
mot · GK02Bo515 · 1996-10-07 00:00:00 — Brandvarnare i nya bostäder De flesta bränder i inträffar i bostäder, men också ioffentliga lokaler. Det är också i bostäderna de flestadödsbränderna sker. Ett sätt att minska dödsfallen är att ibostäder och övriga lokaler ge människor en rimlig chans attsätta sig i säkerhet. Brandvarnare fyller här en utmärktfunktion genom att redan vid måttlig rökutveckling avge engenomträngande signal som larmar dem som uppehåller sig ibostaden och i offentliga lokaler.Enligt vår mening borde det ingå i byggnormerna att det i nybyggdabostäder och offentliga lokaler finns brandvarnare. Ett exempel på denna bristvisade sig i när Kårhuset i anslutning till högskolan förstördes. aktuella bränder skulle ha kunnat undvikas med regler i byggnormen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att brandvarnare bör ingå i byggnormen.
mot · GK02Bo516 · 1996-10-07 00:00:00 — Tillåt större friggebodar! Detta önskemål hörs ofta från såvälåretruntboende som fritidsboende.Enligt gällande byggnadsbestämmelser får komplementbyggnader, s.k.friggebodar, byggas intill en storlek av 9,99 m², således ej överstigande10 m².För bl.a. förvaring av mindre båtar, trädgårdsmöbler, trädgårdsredskapm.m. är den tillåtna storleken 10 m² otillräcklig. En ökning av tillåten storlektill 14,99 m² skulle avsevärt öka användningskapaciteten av dennakomplementbyggnad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den tillåtna storleken på s.k. friggebodar ökastill 14,99 m² i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Bo517 · 1996-10-07 00:00:00 — SOU 1996:38 heter Nationalstadsparker. Där föreslårutredaren att två i sina respektive orter centralt belägna och ihuvudsak oexploaterade naturområden skall erhålla detförstärkta skydd som det skulle innebära att bli förklaradesom nationalstadsparker. De två områdena är Uppsalaåsen-Fyrisån i och i . Därutöverhar utredaren funnit fem områden som också väl uppfyllerkraven för att bli nationalstadsparker. Ett av dessa ärlandborgen i . Den är redan klassad somriksintresse och planer finns att göra den till ett naturreservat.Eftersom tillgången på naturområden för rekreation ochnaturupplevelser är mycket begränsad i västra harlandborgen kommit att bli mycket omtyckt som strövområde.Ett förstärkt skydd skulle innebära att man med olikaåtgärder kan minska riskerna för exploatering och förslitning.Vi föreslår därför att även landborgen i skallfinnas med bland de naturområden som får status somnationalstadspark. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att landborgen i förklaras som nationalstadspark.
mot · GK02Bo519 · 1996-10-07 00:00:00 — Bristen på allemansrättsligt tillgänglig mark är stor iutpräglade helåkersbygder som i sydvästra delarna av Skåne.En Malmöbo har exempelvis bara halva ytan per innevånare,/person, jämfört med vad som ärgenomsnittet per innevånare för landets tio störstakommuner. Problemet är inte enbart ett storstadsproblem. Demindre tätorterna på slätten omges av åkerhav, somvisserligen kan avnjutas av ögat men knappast med foten.Samtidigt sker en relativt slumpmässig omställning av åkerbruk till trädaeller annan användning än åkerbruk som beskogning. Genom en förutseendeplanering borde det vara möjligt att inte endast ställa om utan attomställningen i större utsträckning än nu leder till att allemansrättsligttillgängliga gröna stråk skapas.Någon samordning i syfte att skapa sammanhållna exempelvis gröna stråksker inte. Kommunerna saknar - och har heller vanligen inte någon anledningatt ha det - detaljkännedom om förändringen även om Agenda 21-arbetetibland även omfattat detta. Det finns inga lämpliga planeringsinstrument attanvända i syfte att utnyttja omställd till gröna stråk. De kommunalaöversiktsplanerna är i detta avseende av många skäl inte lämpliga sominstrument liksom än mindre eventuella regionplaner.Det saknas också fungerande rutiner på detaljplanenivå, för enmellankommunal planering i syfte att säkerställa tillgången på allemans-rättsligt tillgänglig mark eller samplanera för en utökning av sådana arealer.Den mellankommunala synen är i vissa regioner nödvändig eftersomkommuninnevånarna har sin allemansrättsligt tillgängliga mark i grann-kommunerna.Boverket bör därför ges i uppdrag att exempelvis i samarbete med utveckla planeringsrutiner som tjänar ett sådant syfte. Detbör vara möjligt att frågorna även framledes skall kunna avgöras påkommunal nivå med de instrument som plan- och bygglagstiftningen ger.Vad som bör komma till stånd är en närmare analys av hur detta kan ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utveckla planeringsrutiner för gröna stråk.
mot · GK02Bo523 · 1996-10-07 00:00:00 — Med anledning av ett flertal motioner i riksdag fickBoverket i uppdrag av regeringen att med stöd i plan- ochbygglagen utreda vissa barnsäkerhetsfrågor. Uppdragetöverlämnades till regeringen den 30 juni 1993.I det uppdraget redovisas att regler om säkerhetsanordningar för barninfördes i byggnadslagstiftningen så sent som . Det betyder att detbostadsbestånd som är uppfört kan saknasäkerhetsanordningar, såvida de inte monterats dit av de boende själva.Boverket föreslog i uppdraget att regeringen borde överväga att införaretroaktiva krav på barnsäkerhet, framförallt riktat mot detta bestånd avbostäder. Framförallt skulle kraven gälla säkerhetsanordningar på fönster,fönsterdörrar och balkonger och därmed kunna förhindra de allvarligastefallolyckorna. Fastighetsägarna föreslogs få en tvåårsperiod på sig attkomplettera äldre hus med anordningarna. lämnade även ett förslagtill lagtext.Ett flertal tillbud har rapporterats i massmedia , där enänglavakt varit framme. Tyvärr finns det också exempel på det motsatta.Boverket har kommit ut med en handbok om barnsäkerhet. Den är ettviktigt tillskott till den kunskapsspridning som är nödvändig. Underbarnsäkerhetsveckorna utlovade vissa byggherreorganisa-tioner krafttag för att förbättra säkerheten.Retroaktiva regler har införts i syfte att förbättra säkerheten för dem somutför arbeten på tak. Tiden bör vara mogen för att förbättra förhållandenaäven för våra barn, som inte är medvetna om de risker som finns i hemmenoch inte har samma möjligheter som vi vuxna att skydda sig själva för faroroch olycksrisker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder som ökar barnsäkerheten i boendet.2.
mot · GK02Bo525 · 1996-10-07 00:00:00 — Skydd för Sölvbackaströmmar inaturresurslagenBergs kommun har återigen beslutat att ansöka om inköp avSölvbacka strömmar. Det senaste beslutet i frågan fattades1993. Då avvisade den dåvarande borgerliga regeringenBergs kommuns begäran om att ta upp förhandlingar medmålsättningen att ta över fallrättigheterna vid Sölvbackaströmmar. I beslutet hänvisades till att regeringen ansåg attstatens fastighetsverk även i fortsättningen ska förvaltafastigheten. avslog en utbyggnad avSölvbacka strömmar och 1980 avslogs ett regeringsförslag,som innebar en begränsad utbyggnad.Sölvbacka strömmar omfattar av från nedtill regleringsmagasinet Flåsjön-Grucken. Strömmarna ligger nedströmsStorsjön, vilket innebär att de inte är skyddade enligt 3 kap. 6 § inaturresurslagen.En eventuell utbyggnad skulle beröra en av de sista outbyggda delarna avLjungan, nedströms själva fjällområdet. Älven flyter genom ett säreget viltoch skönt landskap, attraktivt bl.a. genom sitt läge i gränsområdet mellanfjäll och skog och vetenskapligt värdefullt genom sitt läge inom isdelar-zonen. Området är livligt besökt av turister, friluftsfolk och fritidsfiskareochinte minst av den bofasta befolkningen.Vattendomstolen och avvisade utbyggnadsförslaget närfrågan tidigare var aktuell och det fanns en ansökan om utbyggnad avSölvbacka strömmar. Motiveringarna var många, men har det gemensamt attdet allmänna intresset för fritidsfiske, turister och friluftsfolk har ettstörrevärde än värdet av ett vattenregleringsprojekt. En utbyggnad skulle medföraen bestående ändring av naturförhållanden, en väsentligt minskad trevnad förortsbefolkningen och en betydande förlust ur naturskyddssynpunkt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att Sölvbacka strömmar skall skyddas enligt3 kap. 6 § i naturresurslagen.
mot · GK02Bo526 · 1996-10-07 00:00:00 — Spår för blinda i gatubeläggningar I har man höggradigt förenklat framkomligheten förblinda i stadsmiljön genom att i trottoarbeläggningen läggain kontrastmaterial som gör det möjligt för de blinda att medblindkäppen följa gatan. Särskilda markeringar anvisarbusshållplatser, övergångsställen, butiksentréer etc. Metodenhar kraftfullt underlättat rörligheten i stadsmiljön för deblinda.Det är angeläget att detta handikapphjälpmedel även prövas i vårt land,förslagsvis som en försöksverksamhet i något av storstadsområdena. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spår för blinda i gatubeläggningen.
mot · GK02Bo527 · 1996-10-07 00:00:00 — Skador vid översvämningarefter reglerade vattendragI samband med stora översvämningar uppkommer iblandskador på egendom av olika slag. Dammar brister, vägarförstörs, källarvåningar översvämmas och hela byggnaderraseras, eller flyter bort, för att nämna några exempel. I endel fall har också hela industrier raserats.Kraftbolagen som äger vattenregleringsrätten är ofta ovilliga att diskuteraersättningar till dem som drabbas ekonomiskt, trots att vattenkrafts-produktion är mycket lönsam och mycket väl skulle tåla denna lilla pålaga. Iallmänhet är det samhällets olika instanser som får gå in och täcka deekonomiska skadorna, reparera vägar och broar eller återuppbygga en raseradindustri som i de flesta fall är mycket viktig ur regional synpunkt.Privatpersoner som drabbas har ytterst små möjligheter att få rimligersättning för skadad eller förlorad egendom. De försäkringar som ärmöjliga att teckna mot denna typ av skador har också, i den mån dennamöjlighet utnyttjas, mycket höga självrisker. Privatpersoner drabbas ofta hårtekonomiskt utan att de har möjlighet att få ersättning.Senaste översvämningen utefter drabbade turistnäringen,jordbruk och privatpersoner mycket hårt ekonomiskt. De som bor efterälvarna får i många fall stå för större delen av kostnaden. Detta förhållandeär inte rimligt. Det orättvisa förhållandet inom detta område bidrar också tillatt skapa en negativ inställning till vattenkraftsproduktion.Det skulle gå att avsätta en liten del av kraftindustrins vinster för att lösadetta angelägna problem. Det skulle gå att konstruera en fond som täckerdenna typ av skador, som finansieras och även eventuellt förvaltas avkraftindustrin. En sådan fond skulle inte påverka vattenkraftsproduktionensvinster märkbart om den blir rikstäckande, men den skulle vara av mycketstort värde för de drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället, i olika former, får täcka kostnaderna när deuppstår, medan de som gör de stora vinsterna inte drabbas alls. Regeringenbör ta upp förhandlingar med de vattenkraftsproducerande företagen ominrättandet av en riksomfattande fond som ersätter översvämningsskadorefter reglerade vattendrag, med en generös tillämpning. I andra hand börlagstiftning aktualiseras.Denna typ av skadereglering bör också vara ett villkor vid omprövning avgamla vattendomar och fastställande av nya. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för skador i samband med översvämningar efterreglerade vattendrag.
mot · GK02Bo528 · 1996-10-07 00:00:00 — Uppförande avvindkraftverk -tillståndsgivningBakgrundUppförande av vindkraftverk regleras i tvålagstiftningar, resp. miljöskyddslagen.Förutom att bygglov krävs gäller följande enligtmiljöskyddslagen:Gruppstation med vindkraftverk eller vindkraftverk med enstaka aggregateller grupper av aggregat för en sammanlagd uttagen effekt av- mer än 10 MWTillstånd söks hos Koncessionsnämnden- mer än 1 MW men högst 10 MWTillstånd söks hos länsstyrelsen- mer än 125 kW men högst 1 MWAnmälan görs till den kommunala nämndenVid tillståndsprövningen bedöms om lokaliseringen resp.miljöstörningarna av verksamheten är godtagbara.Miljöskyddslagen hanterar huvudsakligen frågor om utsläpp till mark, luftoch vatten, buller, skakning, ljus eller annan störning som en verksamhet kange upphov till.Ett beslut i ett tillståndsärende kan förutom av berörda sakägare överklagasav , kommunen eller berörd lokal arbetstagarorganisation.Förslag till ändrad lagstiftningPrövningen av uppförandet av vindkraftverk är i första handen fråga om bedömning av ändrad landskapsbild ochöverensstämmelse med bestämmelserna i naturresurslagen,som görs vid bygglovsprövningen. Den direktamiljöpåverkan, som skall prövas enligt miljöskyddslagensregler, är inte av sådan omfattning att det motiverar ett kravpå tillståndsplikt. Miljöskyddslagens regler är naturligtvistillämpbara på samtliga verksamheter där det finns risk förstörning för omgivningen men en sådan bedömning skullehär lämpligare kunna ske i samband med kommunensprövning av verksamheten.Det föreslås därför att tillståndsplikten för vindkraftverk enligtmiljöskyddslagen undantas. Uppförande av vindkraftverk skulle endast varaanmälningspliktigt enligt samma lagstiftning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsgivning vid uppförande av vindkraftverk.
mot · GK02Bo530 · 1996-10-07 00:00:00 — Satsningar på vindkraft startade i med stöd till forskning och utveckling av storskaligvindkraft. infördes ett investeringsstöd som funnitst.o.m. Drygt 250 aggregat har erhållit stödoch uppförts. Den installerade effekten för dessa uppgår tillsammanlagt 83 MW och den förväntadeelenergiproduktionen är /år.Vindkraftverken har en ekonomisk avskrivningstid men är oftakonstruerade för en teknisk livslängd . De allra flesta verken ärdansktillverkade.Sedan den 1 juli 1994 stöds vindkraften med en miljöbonus som är9 öre/kWh. Bonusen lämnas i form av ett avdrag som eldistributören fårgöra i området i sin redovisning av uppburna elskatter. Eldistributören ärskyldig att köpa all el från små elproducenter av vindkraft, inom det områdedär han har leveranskoncession. Avdraget om får göras oavsett vilkenskatt som verkligen tagits ut vid leveransen. Elskatten varierar i landet.Pengarna skall slussas vidare till ägaren av vindkraftverket.Kostnaden för att producera 1 kWh vindkraftsel varierar mellan 31,2 öretill . Kostnaderna för eventuella reinvesteringar ingår inte. Detgälleraggregat om 400 kW-100 kW. hade ett medelpris om 25öre/kWh.Runt om i , , , m.fl., växer motståndet ibl.a. natur- och kulturvårdskretsar mot vindkraft. Den bullrar, ändrarlandskapsbilden, stör flyttfåglar o.s.v. Här i finns också klara teckenpå att utbyggnaden lett till att väsentliga naturvårds- och kulturintressenåsidosatts.Det finns önskemål om att bygga vindkraftverk i fjällen och längsattraktiva delar av våra kuster och på . Vi befinner oss inte inågon energikris, i vart fall inte ännu och då är det fel om ovärderliganaturvärden skulle gå till spillo. Det är inte bara vindkraftverket som byggs.Väg behövs för att komma fram till platsen för aggregatet och kraftledningarsom skall föra elen ut på nätet.Tillståndsgivningen för etablering av nya vindkraftverk bör vara mycketrestriktiv. Områden med skyddsvärden måste undantas från utbyggnad.Subventionerna sätter alla sunda marknadsprinciper ur spel. Investerings-stödet har upphört men regeringen bör även avskaffa miljöbonusen, de9 öre/kWh som kommer vindkraftsägarna till del. De vindkraftverk som finnshar ändå en stor subvention genom att de erhållit investeringsstöd och skalldärför kunna klara sin ekonomi.NUTEK, m.fl. arbetar med forskning och utveckling av nya,alternativa energikällor, bl.a. vindkraft. får sina pengar till forskningoch utveckling av regeringen, och kraftbolagen avsätter pengar av sinainkomster från elabonnenterna. Det är alltså i princip skattekollektivet sombetalar den forskning och utveckling som bedrivs.Vindkraften behöver utvecklas ytterligare för att bli kommersiellt lönsam.Det är fel att skattekollektivet/elabonnenterna skall stå för kostnader,subventioner till produktion som dels är miljöstörande, dels inte tillräckligtutvecklad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stor restriktivitet skall iakttas vid etableringstillstånd förvindkraftverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöbonusen om /kWh till vindkraft bör tas bort.1
mot · GK02Bo532 · 1996-10-07 00:00:00 — Gör Slottsskogen-Botaniskaträdgården-Änggården iGöteborg tillnationalstadsparkDet finns många motiv för att ge ett fast skydd åtparkområden i stadsbebyggelsen. Det är viktigt att bevaraparkområden i våra stadskärnor som strövområden för alla demänniskor som bor runt omkring. Dessutom finns det behovav att bevara naturområden i stadslandskapet, förnaturupplevelser men också för att bevara en biologiskmångfald, som ofta är speciell. Genom en ändring 1994 avlagen om hushållning med naturresurser (NRL) öppnadesmöjligheter att inrätta nationalstadsparker. Områden som kankomma i fråga är sådana som i huvudsak är exploaterade ochdär parklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätassamman till ur rikssynpunkt unika landskap. I har vihittills skapat en sådan nationalstadspark och det ärUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården i ochSolna kommuner.Jag anser att Slottsskogen-Botaniska trädgården-Änggården-området iGöteborgs kommun, med många fina och unika kvaliteter är kvalificerat attbli nationalstadspark. är en före detta park till Slottsom revs . var då ett parkområde, menockså ett ganska stort viltområde med kunglig jakt, och i området fannsframförallt mycket hjortar. är ett vackert parkområde medstora möjligheter till att promenera, löpträna, spela boll, titta på sälarnaellerbara gå där och insupa atmosfären. Med svenska mått mätt är enunik stor parkanläggning mitt inne i staden. började Slottsskogenomvandlas från en vildmark till en park där göteborgarna skulle kunna strövaomkring. fick då en park som byggdes upp efter europeisktmönster. I finns de stora öppna Söderlingska ängarna, dedoftande bersåerna i och fågeldammar och djurhagar som finns iparkens vackra klipplandskap. iordningställdes mellan1915 och 1926 på den historiska mark. Parkens nedre delbestår av gammal lövskog med en undervegetation av hagtorn, ,ljunghedar och kala berg.Trädgården är både en botanisk trädgård ochuppbyggd för vetenskapliga studier. Botaniska är en fantastisk skapelse ochger människor möjlighet till en skönhetsupplevelse under i stort sett alla åretsdagar. Det är enligt min mening viktigt att för framtiden bevara denartrikedom som finns här. som ligger i anslutning tillSlottsskogen och var länge i släkten ägo liksomtidigare också stora varit . 1963donerades lilla till och är nu museum. Alltdetta, som ligger tillsammans, , ochÄnggården, är enligt min mening värt att skydda så att det inte naggas ikanten och förstörs av kommande exploateringar. Därför föreslår jag att dessaparker och trädgården bildar en ny nationalstadspark. Området har utan tvivelde kvaliteter som krävs och det är inte mer än rimligt att andra stadfår en nationalstadspark. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen inrättar en nationalstadspark avSlottsskogen-Botaniska trädgården-Änggårdsområdet i .