mot · GK02N269 · 1996-10-07 00:00:00 — En fara med att som regeringen skylla deekonomiska problemen på andra är, alldeles oavsett om skulden läggs på deneuropeiska konjunkturen eller tidigare regeringar, att man då samtidigtfrånhänder sig möjligheterna att lösa problemen.Den bristande konkurrenskraften i kombination med den svenskaekonomins strukturella fel innebär dessutom att arbetslösheten består alldelesoavsett hur stark den internationella efterfrågan blir. Det finns helt enkeltförfå nystartade och växande företag i dynamiska branscher som kan anställafler medarbetare. råder en betydande skevhet mellan profilen på demedarbetare som företagen efterfrågar och många av dem som saknararbete. Dessutom är den privata tjänstesektorn underutvecklad vilket gör attdet saknas arbetstillfällen som inte kräver kvalificerad utbildning.Vår kritik riktar sig också mot att regeringen söker dölja den öppna delenav arbetslösheten via inplacering av arbetslösa i åtgärder, respektive genomatt flytta utbildningsplatser från tillUtbildningsdepartementets budgetanslag.Den socialdemokratiska regeringen saknar en trovärdig strategi för hurarbetslösheten skall kunna minskas. Regeringen tror inte att bättre villkor förföretagen hjälper de arbetslösa. De senaste årens näringspolitik har i ställetpräglats av försämrade generella näringspolitiska förutsättningar och enuppsjö av selektiva och intervenerande åtgärder. Socialdemokraternaslösning på arbetslöshetsproblemen har reducerats till fler AMS-jobb ellerutbildningsplatser.Sveket mot företagarna och företagenÅterställda, höjda och nya skatter på företag ocharbeteOrsaken till att regeringen inte är i närheten av att uppfyllasitt löfte om halvering av den öppna arbetslösheten är attvillkoren för företagande i har försämrats sedanregeringsskiftet. Den "aktiva näringspolitik" för arbete ochföretagande som utlovades inför valet visade sig varaen omskrivning för näringspolitisk stiltje kombinerad medföretagsfientliga skattehöjningar. De aktiva åtgärder sompåverkat företagandets villkor har bestått av skadligaåterställare inom skatteområdet kryddade med försämringarav reglerna på det arbetsrättsliga området.Efter maktskiftet 1994 utsattes företagarna och företagen för enskattechock. Inom loppet av beslutades om skattehöjningar på över50 miljarder kronor, varav den största delen riktade sig mot företagen ochföretagarna. Detta tog udden av den klara uppgång i ekonomin som fanns1994. Jämfört med 1994 innebar 1995 en sjunkande tillväxttakt, ökadeproblem med arbetslösheten och färre nya företag. Exempel på återställdaoch höjda skatter mot företagen och företagarna : återinförd dubbelbeskattning av riskkapital höjd reavinstskatt på aktier beslutad sänkning av förmögenhetsskatten ej genomförd slopad kvittningsrätt för nystartade företag återinförd fastighetsskatt på butiker och kontor ny fastighetsskatt på industrilokaler försämrade momsregler för företag höjda skatter på elkraft, energi och bränslen höjd arbetsgivaravgift arbetsgivaravgift på vinstandelar höjd koldioxidskatt skatt på naturgrusFörsämrade regler inom arbetsrättenEfter maktskiftet undanröjdes de reformer av lagen omanställningsskydd, LAS, och lagen om medbestämmande,MBL, som den borgerliga regeringen genomfört.Återställda och försämrade regler i arbetsrätten : kortad provanställningstid från 12 kortad visstidsanställning från 12 inga undantag från turordningen vid uppsägning på grund av arbetsbrist facklig blockad mot enmansföretagare åter tillåten fackets vetorätt vid upphandling återinförd företräde till återanställning efter konkurs, vilket försvårar rekonstruktionav företag på obestånd.På arbetsrättens område har reglerna dessutom försämratsytterligare. Som ett resultat av att regeringen har gått längreän vad EU kräver när det gäller införlivande av regler föranställningstrygghet kommer det att bli svårare att lägga utverksamheter på entreprenad. Vid upphandlingsförfarandenkommer de anställda att få välja om de vill stanna kvar hosden gamla arbetsgivaren eller om de vill följa med till dennya. Detta kommer att försvåra konkurrensutsättning av deoffentliga monopolen eftersom överlåtaren av en verksamhetkan drabbas av övertalighet om de anställda utnyttjar sin rättatt stanna kvar hos den gamla arbetsgivaren.Ryckig politikDen socialdemokratiska regeringen har visat en totaloförståelse inför företagarnas önskemål om stabila spelregler.Såväl skattepolitiken som politiken inomarbetsmarknadsområdet har varit extremt ryckig. Mångaskatteregler och skattesatser har redan ändrats flera gångertrots att endast halva mandatperioden gått. Kvittningsrättensom först togs bort återkom senare till viss del. Under mer änett års tid har regeringen aviserat lättnader idubbelbeskattningen av riskkapital som återinfördes så sentsom . Det riskkapitalavdrag somregeringen infört är inte permanent utan endast temporärt. Iårets budgetproposition föreslås att vissa elskattehöjningarsom beslutats skall ersättas med andraenergiskattehöjningar.När det gäller det arbetsrättsliga området har regeringen - efter en lång tidav beslutsvånda och otydliga signaler - meddelat att en del av deåterställare som gjordes efter maktskiftet nu tas tillbaka. Även i övrigt harpolitiken varit ryckig. Beslutet om den fria elmarknaden revs upp hösten1994, men beslutade regeringen att lägga ett nästanidentiskt förslag till reformerad elmarknad. Ungefär motsvarande tågordninggällde i fråga om ökad konkurrens i järnvägstrafiken.En politik för växandeföretagÖppna för nya arbeten i företagenFör att halvera den totala arbetslösheten krävs 750 000 nyaarbeten, eftersom 250 000 av dagens arbeten kan antasförsvinna kommande år. Förutsatt att hälften av denödvändiga arbetstillfällena kan komma i existerande företagkommer det att krävas att 100 000 nya företag, som varderabehöver tre medarbetare, startas.Basindustrins roll som drivkraft för den svenska ekonomin måste samtidigttillgodoses. En näringspolitik som inte erkänner den etablerade basindustrinsvärde är lika förfelad som en näringspolitik som inte ger utrymme för småoch nya företag.En politik för att skapa fler arbeten i företagen måste enligt vår uppfattningstå på tre ben. För det första måste tjänstesektorn öppnas för nya arbeten ochföretag. För det andra måste en ökad satsning ske på arbeten som kan bärahöga löner och därmed utgöra grund för framtida svensk välfärd. För dettredje måste nyföretagandet generellt sett öka för att nya tillväxtföretag skallbildas.Öppna tjänstesektorn för nya arbetenTjänstesektorn är inte enhetlig, utan innefattar en vid skalaav olika arbeten. Där återfinns kvalificeradedatakonsulttjänster, likaväl som privata hushållstjänster. Detgemensamma för dessa företag och arbeten är att dagensskattekilar slår hårt mot efterfrågan. Skattekilarna gör att detidag är mycket få hushåll som har möjlighet att anlita enyrkesman för att måla huset, hjälpa till med hemdatorn,tvätta bilen eller städa hemmet. Också företagens efterfråganpå extern kompetens minskar när skattekilarna straffbeskattarprivata tjänster. Detta minskar de mindre företagensväxtkraft.Värst drabbas dock tjänster vars marknad är enskilda människor, som t.ex.privata hushållstjänster. Det finns mycket få företag vars affärsidé det äratt sälja hushållstjänster till enskilda människor. Då den potentiellaefterfrågan kan bedömas vara stor, finns således möjligheter för ett stortantal nya företag och arbeten att växa fram på denna marknad, förutsatt attstraffbeskattningen avskaffas.Kommunerna erbjuder hushållstjänster inom ramen för hemtjänsten.Tjänsterna riktar sig till människor som bedöms behöva hjälp för att klara sinvardag t.ex. på grund av sin hälsa, men det finns åtskilligt fler svenskar sombehöver hjälp att klara hushållsarbetet av andra skäl och som skulle kunnaerbjuda arbetslösa arbete.Tjänsteföretagande inom t.ex. hushållssektorn kan skapa många nya,varaktiga arbeten. Det kan också skapa arbeten för bl.a. ungdomar och bli enväg in på arbetsmarknaden. Dessa arbeten kan dessutom ge erfarenhet avegenföretagande. För många kommer tjänstejobben att erbjuda alternativ tillarbetslöshet mellan två andra arbeten eller mellangymnasiestudier och högskola. För andra kommer de att ge en möjlighet tillextrainkomster under studier.På grund av höga skatter, som leder till en mycket stor skillnad mellanpriset på en tjänst och den ersättning som den som utför tjänsten kan få, hartjänstesektorn små möjligheter att växa. Människor har när det gällertjänster valet att utföra tjänsten själva, låta göra den svart eller att integöraden alls. har inte råd att tacka nej till tusentals nya arbetstillfällen avideologiska skäl.Möjligheter för arbeten med högalöner i SverigeSamtidigt som förutsättningar skapas för nya arbeten itjänstesektorn måste politiken inriktas på att skapaförutsättningar för fler företag som kan bära höga löner ochdärmed utgöra grund för hög välfärd i . Dettaförutsätter en produktion med högt förädlingsvärde ochlångtgående kundanpassning av produkterna, högproduktivitet och produkter med högt kunskapsinnehåll somväl klarar konkurrensen på exportmarknaden. Det ärnödvändigt att vända trenden med fallande teknikinnehåll isvensk export. Utan att detta sker kan inte höga priser försvenska varor motiveras och då kan de lönelägen vi vant ossvid inte längre försvaras. Dessutom krävs ständig fokuseringpå produktivitetshöjande åtgärder i företagen.Sverige är, om ingenting görs, på väg att bli ett industriellt låglöneland.Lönen per arbetad timme för vuxna arbetare var i 1985.Samma år låg motsvarande lön för en tysk arbetare på per timme.1994 hade relationen förändrats. Den tyska lönen var då per timmejämfört med i Sverige.NyföretagandeEtt starkt nyföretagande är viktigt för ekonomin som helhet.De nya företagen höjer konkurrenstrycket på existerandemarknader och kan också etablera nya marknader. De nyaföretagen tar oftare vara på innovationer än mogna företag.De bygger inte sällan sin affärsidé på nya sätt att organiseraproduktionen. De tillför landet nya arbetstillfällen med nyaanställningsformer.Det svenska nyföretagandet är lågt jämfört med övriga . - Europe´s 500 Dynamic Entrepreneurs, The -har redovisat att endast en mycket liten andel av mestexpansiva företag finns i . Både och har fler. Det harhelt enkelt inte funnits ett klimat som uppmuntrat startande och drivande avsjälvständigt ägda företag, som kunnat expandera kraftigt. De flesta nyaföretag växer långsamt och utslagningen är stor . Hälftenav företagen har enbart en anställd . har växt till 20 medarbetare.De första åren är svåra. Endast hälften av alla nystartade företag är kvarefter . Ser man till nya industriföretag finns blott kvar på marknaden. Få nya företag växer snabbt . Det krävsalltså en betydande ökning av nyföretagandet och bättre villkor för nystartadeföretag för att ett tillräckligt stort antal varaktiga företag skall bliresultatet.Att starta företag är sällan särskilt lönande . Bara 25 procentav de nya företagarna tjänar mer än . av dem som startar företag har invandrarbakgrund.Detta innebär att relativt sett fler invandrare än svenskar startar företag. Fåavde nya företagen är primärt exportföretag. Åtta av tio finns inom deninhemska privata tjänstesektorn. Offentliga stödåtgärder har begränsadbetydelse för de nya företagens finansiering. Eget kapital och banklån ärviktigast.Trösklarna för nyföretagande måste minskas. Det avgörande för ett ökatföretagande är ett väl fungerande generellt näringsklimat. Inga stödåtgärderkan kompensera för ett för högt skattetryck, för snåriga regler eller oginaattityder till företagande. Tvärtom måste ett klimat skapas där det ses somberömvärt och naturligt att bli sin egen, där företagaren känner tillförsikt iattfå behålla frukterna av sina insatser. Det är också viktigt att stötta ungamänniskors kunskaper om företagande. Projekten med Unga Företagare igymnasieskolorna är ett utmärkt arbetssätt, som bör uppmuntras.Verksamheten med särskilda runt om i börockså uppmuntras.KonkurrenskraftigaskattevillkorSunda statsfinanser och sänktaskatterFler nya och växande företag kräver att ekonomin i stortfungerar väl och att de offentliga finanserna är i god ordning.Den bästa näringspolitiken är en stram ekonomisk politiksom håller nere statens utgifter. Det är bara en sådan politiksom kan skapa förutsättningar för långsiktigt låg inflationoch låga räntor. Genom en god hushållning i förening medlägre skatter kan statsfinanserna varaktigt förbättrassamtidigt som arbetslösheten minskas och den enskildamänniskans rådighet över den egna tillvaron stärks. Sänktaskatter ökar utrymmet för det företagande såvälbehöver.Regeringen har höjt skatterna med sammanlagt 80 miljarder . Merparterna av höjningarna har lagts på arbete och företagande.Resultatet är stagnerande efterfrågan på hemmamarknaden och en återökande arbetslöshet.Skuldsanering, minskade offentliga utgifter och skattesänkningar måste gåhand i hand om politiken skall kunna bli framgångsrik. Vi förordar kraftigaskattesänkningar för företagen och företagarna som vi i vårekonomisk-politiska motion föreslår utgiftsminskningar som finansierarskattesänkningen och leder till ett starkare budgetsaldo.Strukturen för det svenska näringslivet är väl känd men i ett avseendeskiljer sig från andra länder. Det gäller avsaknaden av mångaexpansiva företag där en entreprenör står i centrum. Det finns exempel påsådana företag, men de är alltför få.Förändringarna av skattesystemet bör leda till ett enklare och merlättöverskådligt skattesystem. är det viktigt att förenklingarna inteleder till ökat skattetryck och ökade utvecklingssvårigheter för företag ispeciella situationer.I det följande beskrivs några av de skatteförändringar som främst berörföretagssektorn och som vi bedömer vara de mest angelägnaför att på nytt skapa förutsättningar för företagande och tillväxt i Sverige.Slopad dubbelbeskattningSkattekostnaden för företagens lånade kapital är 30procent, medan skattekostnaden för att skaffa eget kapital föraktiebolag är . är det egna,riskbärande kapitalet i bolagen grunden för att över huvudtaget kunna få tillgång till komplettering i form av lånatkapital.Den borgerliga regeringens reformer på detta område har fått ligga kvar förhandelsbolag och enskilda firmor, där skatten är . De flestaexpanderande företag väljer emellertid aktiebolagsformen. Den höga skattenför just dessa företag slår därför dubbelt. Beskattningen av det egna och detlånade kapitalet bör givetvis vara neutral - i vart fall får inte detriskbärandekapitalet diskrimineras.Den borgerliga regeringen avskaffade dubbelbeskattningen av utdeladeoch kvarhållna vinster, vilket sedan återställdes av den socialdemokratiskaregeringen. Det var en felaktig åtgärd som försämrar svenska företagskonkurrenskraft. aviserar regeringen förslag om en modifierad form avenkelbeskattning. Det är bra att insikten om nödvändigheten att införaenkelbeskattning sprider sig. beklagar vi att regeringen inte vill tasteget fullt ut och införa enkelbeskattning för alla företag. Risken är att detuppkommer snedvridningar och gränsdragningsproblem med regeringensförslag. bör besluta att den dubbla beskattningen av riskkapitalbör slopas med verkan från . Den teknik som bör väljas ärden som tillämpades 1994 och som innebar att reavinster schablonmässigttogs upp till halva värdet vid beskattningen.Lindrade regler för fåmansbolagEn viktig grupp av företag är de små växande aktiebolagensom ägs av en eller ett fåtal personer. I syfte att undvika attaktiebolagsformen utnyttjas för att omvandla arbetsinkomstertill kapitalinkomster har omfattande spärregler införts förfåmansbolag. Utgångspunkten är att man för varje bolagdefinierar en "normal" avkastning, vilken får betraktas somutdelning. All vinst på investerat kapital som överstigerdenna av staten accepterade avkastning beskattas somarbetsinkomst med skattesatser på uppemot 70 procent.Denna ordning innebär att särskilt snabbväxande, vinstrika mindre företag,som skulle ha stora förutsättningar att expandera också vad gäller antaletarbetstillfällen, straffas.Reglerna för fåmansbolag måste därför förändras. Vi anser att man börvända på problemet och utgå från att den delägare som redovisar en rimligarbetsinkomst skall få rätt att betrakta övrig avkastning som utdelning.I avvaktan på en genomgripande reformering av de särskilda spärreglernaför fåmansbolag, bör besluta om vissa förändringar som bör kunnagenomföras . Företag med verksamhet somfaller inom de så kallade SNI-koderna 1-5, huvudsakligen tillverkandeföretag, bör kunna välja en alternativ spärregel. Varje delägare som ärverksam i företaget och som redovisar en skattepliktig inkomst av tjänst påminst tio basbelopp räknat för heltidsarbete bör kunna få övrig inkomst frånbolaget beskattad som kapitalinkomst.Breddat riskkapitalavdragDet är en viktig uppgift att skapaneutrala och rimliga regler för beskattningen avkapitalavkastning. Det kan inledningsvis kräva särskildastimulansregler för att förmå betydligt fler att direkt ellerindirekt spara i form av riskkapital. Det så kalladeriskkapitalavdraget, som regeringen införde, och som man nuavser avskaffa är synnerligen begränsat och har bara envaraktighet på två år.Det finns anledning att ha ett riskkapitalavdragmed längre varaktighet, åtminstone . Riskkapitalinvesteringar genomförmedlare i form av fonder eller bolag skall också berättiga till avdrag. Detgör att fler kan vara beredda att satsa genom en bättre möjlighet tillriskspridning.Lagstiftningen om riskkapitalavdrag förlängs utöver vad som nugäller och de diskriminerande reglerna om likviditet och uthyrningundanröjs. höjs beloppsgränsen till och möjlighetinförs till indirekta investeringar genom särskilda riskkapitalföretag.Riksdagen bör besluta om att dessa förändringar skall träda i kraft vid detkommande årsskiftet.Möjligheterna att inrätta ett permanent riskkapitalkonto bör studeras.Fysiska personer skulle, upp till en viss nivå, ha rätt att investera idirektägdaaktier och avdrag medges vid kapitalinkomstbeskattningen av investeringenoch beskattning ske vid varje uttag från riskkapitalkontot. I en situation medenkelbeskattning är redan utdelningsinkomster på aktierna beskattade. Enligtvår mening bör därmed heller inte någon realisationsvinstskatt tas ut förrändå uttag från kontot beskattas.Ett särskilt problem när det gäller kapitalbildning och riskkapital-försörjning är de teknikföretag vars risknivå är mycket hög. Här kommerfortsättningsvis statliga medel genom att vara ett nödvändigt inslag.Det bör emellertid också utredas huruvida det finns andra möjligheter änriskkapitalavdrag (alternativt riskkapitalkonto) som kan underlätta denprivata riskkapitalbildningen för just dessa företag.Inkomst av royalty för uppfinnareDet är enligt vår mening viktigt att miljön för uppfinnare ochinnovatörer är god. Det finns vissa möjligheter attfördela inkomster över tiden genom speciella avsättningar.Enligt vår mening bör det emellertid vara möjligt att införaregler som gör att uppfinnare och innovatörer kan beskattainkomster av royalty som utgår från patent i inkomstslagetkapital.Uppfinnare och innovatörer bör ges rätt att ta upp inkomster av royaltysom grundas på patent som kapitalinkomst, vilket innebär 30 procentsskatteuttag. De nya villkoren bör gälla från den 1 januari 1997.Slopad förmögenhetsskattI dag betalar cirka 400 000 personer förmögenhetsskatt iSverige. En mycket stor andel av dessa människor har blivit"förmögna" genom att taxeringsvärdet på derasbostadsfastigheter höjts kraftigt. Förutom förmögenhetsskatthar detta lett till en hög fastighetsskatt. I ett annatsammanhang föreslår vi en sänkning av fastighetsskatten.Många svenskar som byggt upp företag som givit tusentals arbetstillfällenhar till följd av bland annat den höga förmögenhetsskatten emigrerat med sinkompetens, sitt entreprenörskap och sin inspirationsförmåga.Förmögenhetsskatten, som är en extra skatt på avkastning av kapital,motverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Den belastar skilda tillgångarolika hårt, vilket bidrar till snedvridningar som försämrar ekonominsfunktionssätt. Förmögenhetsskatten bör avskaffas från och med den 1 januari1997.Sänkt kapitalskattUnder föregående mandatperiod beslöt på förslagfrån den dåvarande regeringen att skattesatsen förkapitalinkomster skulle sänkas till från och med1995. Detta beslut upphävdes av den nytillträdandesocialdemokratiska regeringen, som införde en skattesats . I ett internationellt perspektiv och vid rimligaräntenivåer är en sådan skattesats för hög.Med varaktiga låga räntor och en inflation som ligger inom Riksbankensram bör emellertid kapitalinkomstskatten sänkas ned mot 15-20 procent.Detta bör ske successivt, men redan från bör skattesatsensänkas till 25 procent.NuvärdesavskrivningFöretagsskattereglerna är efter den reform som företogs ibred enighet med verkan internationelltkonkurrenskraftiga. De förenklades ytterligare under denföregående mandatperioden. Med tanke på de storaackumulerade vinster som finns i vissa företag vore detemellertid rimligt att införa rätt till nuvärdesavskrivning.Denna bör i första hand avse maskiner och motiveradeinventarier.Det bör övervägas att införa motsvarande regler även för byggnader. På såsätt kan företag redan från början se de ekonomiska konsekvenserna av eninvestering genom att det ackumulerade nuvärdet av de normalaavskrivningarna kan skrivas av . Rätt till nuvärdesavskrivning avinvesteringar i maskiner och inventarier av avskrivnings-underlaget bör införas fr.o.m. den 1 januari 1997.Regler för avsättning till periodiseringsfondI proposition 1995/96:222 aviserades en begränsning avrätten till periodiseringsfonder till företagen. I proposition1996/97:1 nämner regeringen återigen att detta förslag underhösten kommer att läggas fram för riksdagen.I samband med den borgerliga regeringens skattereformer för företagandet1994 infördes en ny och enklare reserveringsmöjlighet - rätt till avsättningtill s.k. periodiseringsfonder. Detta var ett önskemål särskilt från mindre ochmedelstora företag. När regeringen nu vill ändra på spelreglerna, så visar deten bristande respekt för ett av de tydligaste önskemål som företagarnaständigt återkommer till, nämligen kravet på långsiktighet i beslutsfattandet.Driver man ett företag, så är det en långsiktig investering och personligarbetsinsats. I det läget är det nödvändigt, inte bara med skatteregler somfrämjar tillväxt och företagande, utan också med kontinuitet. Vi anser attnuvarande möjlighet till avsättning till periodiseringsfonder skall finnas kvar,och avvisar därför regeringens förslag i detta avseende.Ändrade regler för momsuppbördDe förändrade reglerna för momsuppbörd är felaktiga avflera skäl. De förkortade kredittiderna skapar storalikviditetsproblem för många företag. Dessutom är detprincipiellt fel att behöva förskottsbetala moms till staten,vilket kan bli fallet för många företag med dagens regler.Moderata samlingspartiet motsatte sig de förändrade reglerna förmomsuppbörd när de infördes, även mot bakgrund av det planeradeinförandet av ett s.k. skattekonto. Skattekontot kommer att innebära attregelverket återigen ändras. Vi förväntar oss ett förslag från regeringenavseende skattekontot. I det sammanhanget vill vi se en lösning där allaföretag får samma kredittider. De skall vara väl tilltagna, så att de uppfattassom ekonomiskt rimliga. Det innebär att de bör vara längre än vad dagensregler medger.Skattebetalningsutredningen föreslår att den 12 i andra månaden efterredovisningsperioden skall vara förfallodag för moms. Detta datum är rimligtom det gäller för alla företag oavsett nivån på omsättningen, samt attförfallodagen avser inbetalningsdag och inte tidpunkt för när betalningenskall vara staten tillhanda.Ett färdigt förslag om skattekonto, som omfattar alla skatter, måsteutformas så att de brister som påtalats i nuvarande regler för uppbörd avmervärdesskatt undanröjs.