mot · GK02Jo304 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi menar därför att investeringar i olika former av områdesskydd bör sesi sammanhang med andra infrastrukturinvesteringar och prioriteras medutgångspunkt från sin långsiktiga betydelse.Hittills har inriktningen på skyddet av skogsmark med stöd avnaturvårdslagen varit huvudsakligen finansiering över statsbudgeten.Miljöpartiet anser att även andra finansieringsformer måste diskuteras ochövervägas.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att inventera ytterligaremöjligheter att finansiera ett stärkt skydd av den produktiva skogsmarken ienlighet med vad som ovan nämnts.NaturvårdslagstiftningenEn artskyddsslagstiftningArtDatabanken i sammanställer listor över hotade och sällsyntaväxt- och djurarter. Dessa s.k. rödlistor fastställs sedan avNaturvårdsverket och bildar underlag för statistik om utvecklingen avbiologisk mångfald.Att fastställer att vi för gott håller på att mista en viss arteller artgrupp föranleder inga omedelbara åtgärder. Faktum är att detinte leder till några som helst praktiska konsekvenser, trots att akuta insatserofta krävs för att förhindra utrotning. Det saknas med andra ord en processsom kopplar ihop själva registreringen av att utrotning av en art ellerartgrupp är på väg med omedelbara åtgärder som förhindrar denna utrotning.Miljöpartiet presenterar i det följande ett utkast till hur ett effektivtartskyddskulle kunna se ut. Förslaget finns närmare utvecklat i en separat motion tillriksmötet /97.Ett plansystem som kopplar ihop ambitioner och praktiskthandlandeFör att integrera och samordna de insatser som utförs, anser viatt det är nödvändigt att artskyddslagstiftningen innehåller olika typer avplankrav. Planerna skall kopplas till varandra för att fungera tillsammansi ett enhetligt system. Planernas främsta funktion är att de kopplar i hoplagstiftarens mål och det praktiska handlandet. Förslagsvis delasplaneringen upp på följande sätt:- Handlingsprogram - övergripande riktlinjer från Naturvårdsverket.- Åtgärdsprogram - statligt artinriktat och konkret detaljerat program frånNaturvårdsverket.- Naturvårdsplan - plan med rättsverkan som bl.a. utföråtgärdsprogrammet på nivå.ArtDatabankenVi har utgått från ArtDatabanken, resultatet av ett samarbete mellanNaturvårdsverket och , som fungerar väl.ArtDatabanken klassificerar olika arter i skilda hotkategorier, klass 0 -försvunna, klass 1- akut hotade, klass 2 - sårbara, klass 3 - sällsynta,klass 4 - hänsynskrävande. Hotklassificeringen utgör en grund förprioritering av insatser.HandlingsprogramPå grundval av ArtDatabankens uppgifter skall Statens naturvårdsverkutforma ett handlingsprogram som beskriver hur arbetet med de hotadearterna skall bedrivas.NaturvårdsinventeringFör att få nödvändig kännedom om kommuns mark- ochnaturförhållanden åläggs varje primärkommun genom lagen att snarastutföra en naturvårdsinventering. Inventeringen skall göras så noggrantsom möjligt och förankras väl bland kommunens invånare.ÅtgärdsprogramNär samtliga kommuner inventerats och naturvårdsinventeringarnagodkänts av har ett gott underlag föratt upprätta artinriktade åtgärdsprogram. Åtgärdsprogram skall i förstahand upprättas för arter eller artgrupper i hotkategorierna 1 och 2.Åtgärdsprogrammen är viktiga för att målsättningen med återskapandetav livskraftiga populationer skall förverkligas. Tanken är att arter somupptagits på hotlistan skall kunna flyttas till en lägre hotkategori då derasförutsättningar för överlevnad har förbättrats.NaturvårdsplanFör att åtgärdsprogrammen skall få någon rättslig förankring föreslår viatt kommunen, då åtgärdsprogrammen färdigställts, åläggs att upprätta ennaturvårdsplan med ledning av naturvårdsinventeringen och handlings- och åtgärdsprogram. Naturvårdsplanen skallbland annat förklara hur man tänkt skydda områden vilka måste bevarasför att målet med SNV:s åtgärdsprogram för de hotade arterna skallkunna genomföras. Kommunen kan gå längre än vad som direktföreskrivs i artskyddslagen för att skydda vissa områden. Man kanexempelvis bidra till aktiva bevarandeåtgärder i jordbruket genom attersätta en markägare som åtar sig sådant arbete.Naturvårdsplanen skall fungera som beslutsunderlag då man fattar beslutrörande markanvändning i kommunen. Naturvårdsplanerna skall fastställasav kommunfullmäktige och får därefter rättskraft. Det innebär att beslut intefår fattas som strider mot naturvårdsplanen.Biotopskyddsområden skall vara skyddade under överklagandetiden.Det finns en beklämmande lucka i naturvårdslagen som berörbiotopskyddet. I de fall en länsstyrelse eller skogsvårdsstyrelse intekommer överens med en markägare om biotopskydd enl. 21 §naturvårdslagen, kan markägaren avverka eller förstöra den skyddsvärdabiotopen innan myndighetens beslut om skydd vunnit laga kraft. Ipraktiken innebär detta att lagstiftningen saknar verkan om intemarkägaren samtycker till biotopskydd på sin mark.Miljöpartiet föreslår att ett beslut om skydd av biotop enl. naturvårdslagenbör gälla till dess att det eventuellt ändras av annan instans, dvs. att sådanabeslut gäller även . De bör alltså omfattas avnaturvårdslagens 41 §, som endast ger denna möjlighet förskyddsformerna naturreservat, naturvårdsområden, naturminnen, strandskyddoch skydd för djur- eller växtarter inom visst område. Miljöbalksutredningenhar i denna fråga endast överfört gällande rätt till sitt förslag tillmiljöbalk.Därför föreslår vi att beslutar om ändring i naturvårdslagen enligtföljande:Förslag tillLag om ändring i naturvårdslagen (1964:822)Härigenom föreskrivs att 41 § naturvårdslagen skall ha följande lydelse.Tabell 1: (Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse )Skyddsvärda områden faller emellan biotopskydd och reservatsskyddStorleken skall inte spela någon roll !De naturvårdsinstrument som länsstyrelserna och skogsstyrelsernaförfogar över, främst naturreservatsskydd och biotopskydd, är avseddaatt komplettera varandra, men i praktiken är det inte så.Skogsstyrelsens tolkning av biotopskyddet innebär att biotopskydds-institutet begränsas till områden om högst 5 ha. I det praktiska arbetet medinrättande av naturreservat prioriterar stora områden, dvs.områden som är större än 20 ha. Detta innebär att skyddsvärda områden istorleksordningen 5-20 ha i praktiken står helt utan skydd. Det enda som kangöras för dessa områden är att ålägga hänsyn enl. 30 § skogsvårdslagen,vilket inte tillnärmelsevis kan kallas ett skydd för det hotade området.Denna situation är alarmerande med tanke på att de urskogsrester vi harkvar sällan är större än 10-15 ha. Det gäller speciellt , därbevarandebehovet är som allra störst, men även norra mening skall kriteriet för skydd vara ett områdesnaturvärde och inte huruvida det av storleksskäl passar in i bestämdatolkningar och tillämpningar av naturvårdslagen. Vi kräver att regeringenvidtar åtgärder och avsätter resurser för att se till attnaturvårdslagstiftningentillämpas så att inga skyddsvärda områden faller utanför på grund av sinstorlek.I vår motion om tilläggsbudget /96 föreslog vi att ytterligare 20miljoner kronor skulle avsättas för ovan nämnda ändamål.Möjlighet att skydda särskilda delar av en större nyckelbiotopI naturvårdslagen betraktas nyckelbiotoper som odelbara enheter. Detligger givetvis ett stort värde i att bevara det man definierat som ensammanhållen biotop intakt. Att klyva ett skyddsvärt område i enskyddad och en oskyddad del kan få mycket allvarliga konsekvenser. Åandra sidan är det inte sällan svårt att entydigt avgränsa en nyckelbiotop.Man kan ibland bara klart avgränsa en kärna, väl medveten om att ettomfattande, men svårbestämt, område kring denna kärna också ingår ibiotopen. Med dagens regler, i kombination med den rättstillämpningsom behandlats ovan (under rubriken storleken skall inte spela någon roll! ), kommer i så fall biotopen lämnas helt utan skydd.Miljöpartiet anser att möjligheter att skydda särskilt värdefulla delar av enstörre nyckelbiotop bör utredas. Därvid bör särskilt värdet av intaktabiotoper, å ena sidan, och de praktiska begränsningar i biotopskyddetstäckning som kravet på odelbarhet medför, å andra sidan, vägas motvarandra. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda detta.Se över skyddsföreskrifterna för naturreservatAv en enkät till länsstyrelserna framgår att skyddssförskrifterna förnaturreservat sällan eller aldrig omprövas. Föreskrifterna är ofta av äldredatum och kan vara otidsenliga. När föreskrifterna har omprövats har degenomgående skärpts i olika avseenden. Exempelvis har man skärptföreskrifterna för skogsbruk i naturreservat. En omprövning avskyddsföreskrifterna för naturreservat innebär sannolikt ett starkareskydd för naturen, speciellt vad gäller skyddad skogsmark.Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att se överskyddsföreskrifterna för samtliga naturreservat. I samband med dennaöversyn bör regeringen också överväga en rullande revidering avskyddsföreskrifterna för naturreservat, exempelvis med ett 10-årigt intervall.Regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av översynen.Uppgiftsskyldighet för skogsbolagenDe stora skogsbolagen har börjat arbeta med landskapsekologiskplanering. Det förekommer att både länsstyrelser och skogsvårdsstyrelserdeltar i denna planering. Omfattningen av myndigheternas deltagandeavgörs emellertid av skogsbolagen. Det är inte ovanligt att bolagen driverarbetet helt på egen hand, eller med hjälp av referensgrupperinnehållande myndighetsföreträdare, som dock får begränsad kännedomom det slutliga resultatet. I dessa fall saknar myndigheterna full insyn iplaneringen.Miljöpartiet anser att det är av stor vikt för skogsvårdsstyrelsernas ochlänsstyrelsernas arbete med områdesskydd att ha preciserade uppgifter om deåtaganden som skogsbolagen beslutar sig för i samband med sinlandskapsekologiska planering. Därför föreslår vi att det införs en skyldighetför skogsbolagen att regelbundet lämna uppgifter till länsstyrelser ochskogsvårdsstyrelser om förekomsten av värdefulla skogsområden och ombolagens åtgärder för att skydda sådana områden.Frågor med anknytning till miljöbalkenEtt nytt förslag till miljöbalk framlades av miljöbalksutredningen i juli1996. Det nya förslaget till miljöbalk är långt mer heltäckande, betydligtradikalare och mer genomarbetat än den förra regeringens urvattnade ochosammanhängande förslag.Idén om en samlad och radikaliserad miljölagstiftning i en miljöbalk är enmiljöpartistisk idé som under stark kritik från alla andra partier, och ävendelar av miljörörelsen, lanserades inför valet . säger sig allariksdagspartier vilja ha en miljöbalk, och uppslutningen från miljörörelsen ärnärmast total. Opinionsbildningen och arbetet för är redan nu enav största framgångar.Miljöpartiet är emellertid inte odelat positivt till förslaget till miljöbalk.Både en rad principiella och mer sakliga detaljer måste förbättras för attpartiet slutligen skall kunna ställa sig bakom ett kommande regeringsförslag.Det gäller bland annat följande, som i hög grad berör skogspolitiken.Största delen av skogsvårdslagen bör ingå i miljöbalkenMiljöpartiet anser att balken bör innefatta de nuvarande lagar som ärcentrala för all miljöpåverkande verksamhet och vara heltäckande.Skogsvårdslagen behandlar till stor del naturvårdshänsyn och hushållningmed naturresurser. Regeringen bör närmare pröva hur skogsvårdslagen,eller åtminstone stora delar av den, kan inarbetas i miljöbalksförslaget.Users Pays Principle (UPP)Users Pays Principle (UPP), som betyder att användaren av natur ochmiljö skall vara betalningsskyldig för de negativa miljöeffekteranvändningen medför, är en internationellt vedertagen princip. Den äregentligen en variant på "PPP", Producers Pays Principle, d.v.s. attproducenten bär det ekonomiska ansvaret för miljöeffekterna. Skillnadenligger i att "producenten" ger upphov till miljöskadliga utsläpp och avfalloch att "användaren" utarmar naturen genom sitt bruk av den. "Producenten" är normalt en företagare som bedriver traditionellindustriell verksamhet. "Användaren" är normalt jordbrukare,skogsbrukare eller fiskare.Om t.ex. skogsbruk medför att flora och fauna utarmas skall den som idkardet berörda skogsbruket vara med och betala för åtgärder som syftar till attförhindra eller bromsa utvecklingen. Det kan ske direkt genom att brukarenåläggs ta hänsyn och därigenom drabbas av ökade kostnader eller minskademöjligheter till förtjänster. Det kan också ske indirekt genom att en avgiftuttas på ved som tas ur skog för industriell användning, och att denna avgiftsedan bekostar naturvårdande och naturskyddande åtgärder i syfte attförhindra fortsatt biologisk utarmning av skogen.Vi anser att utövare av areella näringar skall uppfylla samma miljöansvarsom alla andra. Vi föreslår att såväl UPP som miljörelaterade lagar somgäller areella näringar skall ingå i . I den mån dessa lagar intebedöms kunna ingå eller sådana lagar inte finns, skall balkens allmännaregler, inklusive UPP, göras tillämpliga på areella näringar.En idé som ligger i linje med UPP för skogsbruket är tanken omnaturvårdsavgift. Detta behandlas närmare under rubriken naturvårdsavgift ifinansieringsavsnittet ovan.Stryka "berörd del av fastighet" i naturvårdslagenDå jordbruksutskottet behandlade regeringens förslag till en ny plan- ochbygglag m.m. (prop. 1986/87:1), föreslog utskottet att rätten tillintrångsersättning skulle relateras till ett snävare fastighetsbegrepp. Detvar en kompromiss mellan dåvarande socialdemokratiska regeringen ochCenterpartiet. I korthet innebar kompromissen att markägaren bleversättningsberättigad även vid mycket begränsade krav påhänsynstagande till naturvården. Eftersom anslagen till inköp av markoch andra ersättningar för naturskydd är mycket begränsade innebarändringen att små skyddsvärda områden kring t.ex. rovfågelsbon ellerandra viktiga biotoper för hotade arter, i praktiken blev omöjliga attskydda. Markägaren kan inte längre åläggas att spara området på egenbekostnad, och området bedöms för litet för att prioriteras upp till ettregelrätt naturreservat. införda bestämmelser om biotopskydd harinte varit tillräckliga för att klara problemet.En enig miljöopinion har alltsedan försämringen infördes krävt enåtergång till den tidigare ordningen. Formellt innebär det att orden "berörddel av" skall strykas i de nuvarande ersättningsbestämmelserna i 26 §naturvårdslagen. Bestämmelsen återfinns också överförd till det nuvarandeförslaget till miljöbalk i 28 kap. 4 § första stycket.Problemet har också utretts i bl.a. utredningen och deareella näringarna (Ds 1991:87). Även denna utredning kom fram till attbästa sätt är att stryka orden "berörd del av" i den aktuella paragrafen.Vi föreslår att denna enkla och för naturvården så väsentliga åtgärd vidtasomedelbart genom att beslutar att stryka orden "berörd del av" urnaturvårdslagens 26 §.SkogsmarkskalkningenFörsurningsläget för skogsmark är akut i delar av landet, framför allt isydvästra . Vissa mätningar tyder på att det utbytbara förrådet avbaskatjoner har halverats på bara några decennier. Halterna av utbytbartaluminium som kan skada trädens rötter har ökat och kalcium ochmagnesium som är viktiga växtnäringsämnen har minskat. Det akutaläget gör att vi, trots den osäkerhet som finns vad gällerskogskalkningens effekter, väljer att föreslå att budgetmedel satsas påskogskalkning och vitaliseringsgödsling med framför allt kalcium ochmagnesium. I vår budgetmotion finns närmare utvecklat hur vi villfinansiera kalkning och vitaliseringsgödsling av skogsmark.Domänverkets bolagisering - en sorglig historia itvå akterFörsta akten: UtförsäljningenDå bolagiserades , avgränsades den mark somskulle föras över till det nya bolaget från den mark som skulle kvarstå istatlig ägo. och regeringen betonade att bolagiseringen intefick leda till att områden av stort naturvårdsvärde miste sitt skydd ellertill att skyddet försvagades. Ändå var det just det som sedan skedde imassiv skala.Resultatet av de många och snåriga turerna i denna affär blev för skyddetav värdefull skogsmark följande:Överföringen av mark omfattade fyra kategorier markområden somtidigare varit skyddade på något sätt:1. Nationalparker: Ägs av staten och kan ej bli föremål för överlåtelse.2. Naturreservat: Åtnjuter skydd enligt naturvårdslagen oberoende avägare.3. Domänreservat (som tidigare frivilligt avsatt somskyddsområden): Det fanns 736 domänreservat. 84 av dessa varfjällnära reservat på lågproduktiv mark som övergick i statens ägo.270 särskilt värdefulla domänreservat övertogs visserligen av bolaget,men dessa och ytterligare 92 domänreservat (som framkommit i ensenare inventering) skall enligt ett avtal som ingicks mellan statenoch bolaget ges lagligt skydd som naturreservat utanstatlig ersättning till bolaget. Övriga 290 domänreservat som gavsbort åt bolaget utan skyddsstatus, med undantag av 26 st. som nämnsunder 4. nedan.4. Oskyddad domänmark: Inför bolagiseringen upprättadeNaturvårdsverket och en lista över särskilt värdefullaområden inom de bortskänkta domänreservaten (den s.k. "oskyddadelistan"). Urvalet till denna styrdes av vad skullemäkta med att köpa tillbaka av den f.d. statliga marken under enfemårsperiod för ca . Regeringen föreslogemellertid därefter, till stora förvåning, attområdena på den "oskyddade listan" tills vidare skulle vara kvar istatlig ägo ! På detta märkliga sätt behölls ytterligare 26domänreservat (utöver de 84 fjällreservaten och 362 särskiltvärdefulla domänreservaten) sin skyddsstatus.Staten avhände sig alltså skyddsstatus för sammanlagt 264 av de totalt740 domänreservaten. Många av dessa f.d. domänreservat är små ochinsprängda i ett i övrigt hårt brukat skogsbrukslandskap. De består nästanuteslutande av produktiv skogsmark.Miljöpartiet ifrågasätter starkt om inte den "oskyddade listan" hade kunnatgöras mera fullständig om kontakterna mellan regeringen ochNaturvårdsverket varit bättre. Dåvarande regeringen bär ett tungt ansvar förden utskänkning av statlig skyddad mark som skedde.Andra akten: efter det att bolagiserats till gick bolagetsamman med statliga och bildade den nya koncernen . privatiserades av AB.Bolaget kvarstår alltså alltjämt i statlig ägo.Enligt ett avtal mellan staten och skulle bolaget t.o.m. juni1996 sälja mark till enskilda i syfte att förbättra skogsbrukets struktur ochsysselsättningsmöjligheter. I princip alla enskilda skogsskiften som är mindreän 200 ha skall bjudas ut till försäljning.Det är närmast hårresande att konstatera att av de ca 150 000 ha som detstatliga bolaget sålde till enskilda, såköpte staten () tillbaka nästan 10 000 ha statlig domänmarktill en total kostnad av . Under de kommande årenplanerar länsstyrelserna att säkerställa ytterligare 10 000 ha domänmark.Effekten av bolagiseringen av är alltså att staten tillmarknadspris köper mark som man redan till övervägande del redan äger !Miljöpartiet anser att den politiska hanteringen av bolagiseringen avDomänverket och domänreservaten är beklämmande, ja närmast pinsam. Videltog inte i besluten, eftersom vi då inte satt i , men vi har gjortoch gör vad vi kan för att mildra konsekvenserna av den förda politiken:- ingrep aktivt och med framgång för att rädda ett av dedomänreservat som stod till försäljning, nämligen det unika Askö iskärgården utanför Trosa.- Vidare har verkat för att staten, så länge ett statligt ägande iAssi Domän föreligger, bör utnyttja denna position för att bl.a. göraavsättningar av mark som skyddas av naturvårdshänsyn.Miljöpartiet föreslår dessutom i detta sammanhang ytterligare åtgärderför att om möjligt lindra effekterna på naturvårdsarbetet avDomänverkets bolagisering och privatisering:För det första måste en offentlig redovisning tas fram som uttömmandeoch detaljerat redovisar den skyddsvärda skogsmark som dåvarandeDomänverket besatt innan bolagiseringen. Denna redovisning bör specielltbehandla kategorin oskyddad domänmark (punkt 4, ovan) och de områdensom inte ingått i någon uppgörelse mellan staten och bolaget, dvs. bl.a. deskyddsvärda områden som aldrig kom med på den "oskyddade listan".Denna redovisning är nödvändig för att effektivisera länsstyrelsernas arbetemed att säkra domänmark som säljs ut.Det är nämligen så att bolagiseringen av gick så snabbt aldrig hann med någon fullständig naturvärdesinventering. Pålänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser svävar man i oklarhet överskyddsvärdet på den skog som fortlöpande överlåts från bolaget till enskilda.Dessutom har informationsutbytet mellan och de nämndamyndigheterna varit minst sagt bristfälligt. Skyddsvärda områden, som inteklassats som domänreservat, har sålts utan att informerats ochdärefter avverkats hårt i enlighet med gällande ransoneringsregler (se vidarerubriken ransoneringsreglerna och lägsta ålder vid föryngringsavverkning,ovan).Miljöpartiet föreslår därför, som en andra åtgärd för att lindra effekterna avDomänverkets bolagisering, att regeringen ges i uppdrag att skyndsamtutarbeta former för informationsutbyte mellan och denaturvårdande myndigheterna avseende försäljningar av skyddsvärdskogsmark. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljömålet skall överordnasproduktionsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stora kalhyggen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot stubbrytning,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskogsvårdslagen att dispensmöjligheten för hyggesplöjning upphävs,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark attdispensmöjligheten för upphävs,6. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att kemisk behandling av skogsplantor förbjuds,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot kvävegödsling av skogsmark,8. att hos regeringen begär en avvecklingsplan förmineraliska hydraul- och smörjoljor i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att hos regeringen begär en plan för omställning avskogsbrukets drivmedel i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag till ändring iskogsvårdslagen beträffande reglerna för högsta tillåtna areal förföryngringsavverkning och lägsta ålder vid föryngringsavverkning ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lägsta ålder vid föryngringsavverkning ocksåbör ta hänsyn till att skog mognar med avseende på biologiskmångfald,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskogsvårdslagen att begreppet "brukningsenhet" definieras i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om säkerhet för återväxtåtgärder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statliga anslag till skogsbilvägsbyggande inteär förenliga med de miljömål som satt upp för att bl.a.bevara biologisk mångfald,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöprövning av skogsbilvägar,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyddsdikning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpning av villkoren för tillstånd förnydikning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förbud mot användning avskogsodlingsmaterial av utländskt ursprung och handel med sådantmaterial,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogsvårdsorganisationen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en obligatorisk skogsbrukarexamen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en naturvårdsgräns för skogsbruk i fjällnäraskog skall införas,22. att hos regeringen begär förslag till lag omavverkningsstopp för föryngringsavverkningar i ur- och naturskog ienlighet med vad som anförts i motionen.23.