mot · GK02Jo714 · 1996-10-07 00:00:00 — GrundläggandeståndpunkterIdag synes i stort sett alla vara överens om behovet av att fåbalans i statens finanser. Även om olika partier och grupperhar olika uppfattning om fördelning, instrument ochhastighet på åtgärder som är bäst att använda för att fåordning på statens finanser så är ändå problembilden ochverklighetsuppfattningen i stort sett densamma. Partiernasförslag till lösningar skiljer sig dock åt.När det gäller vår miljöskuld och den ekologiska obalansen så finns intesamma krismedvetande. Uppfattningarna om vad som är problem är väldigtolika. Till vissa delar kan detta förklaras av att det fortfarande finns enbristpå insikt om grundläggande naturlagar. Insikten om termodynamikensgrunder som populärt kan översättas till "ingenting försvinner" och "alltingsprids" har ännu inte slagit igenom i tillräcklig omfattning när det gäller attpåverka konkreta beslut och planering.För att en i grunden korrekt och vetenskapligt belagd politik ska kunnaföras måste kunskapen förbättras. Det är inget mindre än en smärre mentalrevolution som fordras. Det finns mycket i vårt språk som inte alls speglarvad som händer. Till exempel är det grovt fel att tala om "oljeproduktion" närdet i själva verket handlar om en kortsiktig förbrukning av ändliga resurser.Exemplen skulle kunna mångfaldigas.Vi måste skaffa en riktig utgångspunkt. Det ekologiska kretsloppet är enförutsättning för allt liv på jorden. Det finns givna ramar som vi måste hållaoss inom, det finns gränser som vi måste respektera.Jorden är ett slutet system för materia, om vi bortser från små mängderstjärnstoff som av och till landar på jorden. De mänskliga aktiviteterna måste,för att vara långsiktigt hållbara, inordna sig inom detta slutna system. Däravföljer:1) Ämnen från jordskorpan, t ex brytning av malm, får inte systematisktöka i naturen. Vi måste driva vårt samhälle med förnybara energislag ochråvaror.2) Ämnen från produktionen får inte systematiskt öka i naturen. Vi får intesläppa ut ämnen eller sopor av sådant slag eller i sådan mängd att de naturligasystemen inte kan ta hand om och upparbeta dem.3) Det fysiska underlaget för naturens kretslopp och mångfald får intesystematiskt utarmas. Det livgivande kretsloppet hotas av asfalteradåkermark, skövlade skogar, ozonnedbrytande utsläpp etc. kan viutvidga och förbättra kretsloppet t ex genom att nyplantera skog på områdensom tidigare varit utan.Dessa villkor är inte förhandlingsbara, det vill säga om samhället systema-tiskt bryter mot något av dem fortsätter vi att närma oss gränser för alltallvarligare och allt mer omfattande skador. Vi vet inte exakt var dessagränser går, men vi vet att vi ofelbart närmar oss dem.Ett kretsloppssamhälle förutsätter att vi använder resurser som står till budsså effektivt som möjligt. Till de naturvetenskapligt härledda villkoren måstevi dessutom foga villkoret att resursomsättningen ska vara rättvis. Retorisktkan man ställa sig frågan hur det skulle gå med vårt jordklot om alla kineserlevde som vi svenskar vad gäller kylskåpsinnehav, köttätande,papperskonsumtion, bilåkande etc.Utifrån den kristdemokratiska ideologin som sätter begrepp som förvaltar-skap, personligt ansvar, broderskap och solidaritet som fundamentala värdenär det en självklarhet att vi måste föra en politik som tar sin utgångspunkt iovanstående grundvillkor.Miljöjusteradnettonationalprodukt -MNPEtt sätt att pedagogiskt underlätta den nödvändigakunskapsspridningen och låta språket stå i samklang med denbeskrivna verkligheten är att sluta använda det traditionellaBNP-begreppet. Det finns många tunga argument mot attanvända BNP som ett mått på om ett samhälle är ekonomisktframgångsrikt eller inte.BNP-måttet ger en skev bild av verkligheten på grund av att det bara mätervärdet av det som köps och säljs på officiella marknader, t ex självhus-hållning hamnar utanför. Vår fritid räknas inte in som en del av vår inkomsttrots att den måste ses som en viktig del av vår välfärd. BNP mäter olikaverksamheter med samma måttstock - godisproduktion såväl som tand-läkaren som lagar hålen. BNP-måttet bryr sig heller inte om vilken inkomst-fördelning som gäller.Som framgår av namnet är BNP ett bruttomått. Det betyder att åter-investeringar som sker för att återställa förbrukade tillgångar ochförslitningaringår som en del av tillväxten. I det perspektivet vore det bättre att prata omNNP, alltså BNP minskad med återinvesteringar. NNP räcker dock inte föratt lösa motsättningen mellan materiell tillväxt och en uthållig miljö. Bättreärdå att arbeta med en miljöjusterad nettonationalprodukt, MNP, som tarhänsyn till förändringen av kapital i form av vårt naturkapital, som skog, fisketc, men som också beaktar förändringar av det kapital som är skapat avmänniskan.En ökning av naturkapitalet kan komma till stånd genom t ex skogsplan-tering. Dock är den allt dominerande trenden den att kapitalet minskar genomatt gruvor töms, fiskevatten förorenas etc. Däremot är det vanligtförekommande att det av människan skapade kapitalet växer i större ellermindre omfattning. En svaghet med MNP är att de två olika kapitalen,naturkapital respektive av människan skapat kapital, inte kan jämställas elleranses vara utbytbara. Värdet av en förstörd våtmark blir inte neutraliserat omvi bygger en skola till. Men MNP är ändå som redskap betraktat mycketnärmare sanningen än BNP och är att föredra av detta skäl. Regeringen bördärför få i uppgift att utarbeta en strategi för hur vi ska lämna BNP-terminologin och istället anpassa språket och våra vetenskapliga verktyg efteren naturvetenskapligt mer korrekt utformning och istället arbeta med MNP -miljöjusterad nettonationalprodukt.SkatteväxlingAtt kunna hitta ekonomiska termer och verktyg som bättrespeglar verkligheten och i större utsträckning tar hänsyn tillden konflikt som finns mellan en långsiktigt hållbar miljöoch mänsklig aktivitet är en svår men absolut nödvändiguppgift. Ett av de viktigaste instrument vi har för att uppnådetta mål är en ekologisk skatteväxling. Kristdemokraternahar länge verkat för denna omställning vilket resulterat i attfrågan nu utreds på allvar. Vi avvaktarSkatteväxlingskommitténs slutbetänkande som kommer islutet av året och avstår därmed från att i denna motion göraen hemställan på detta område.ProducentansvarIdag har begrepp som kretslopp, återvinning ochkällsortering blivit vardagsmat och självklarheter. Detta ärnaturligtvis mycket positivt. harproducentansvarets koppling i lagstiftningen tillrenhållningslagen och därmed också till avfallsbegreppetblivit olycklig. Fokus i diskussionen har legat påäganderätten och monopol på insamlade fraktioner, samtoklarheter i ansvarsfördelningen mellan kommuner ochproducenter. Givetvis ska dessa problemkomplex redas ut,men de långsiktiga målen måste vara att miljöanpassaprodukterna, hushålla med resurser och avgifta kretsloppet.Det är detta som ska stå i centrum.Det bör övervägas att förankra producentansvaret i annan lagstiftning, elleri en egen produktlagstiftning eller kretsloppslag, som i ett vidare perspektivkan behandla en miljöanpassning av produkter inklusive resurshushållnings-aspekter.Internalisering av externakostnader i prissättningenEn brist med dagens prissättning av varor och tjänster är attpriset inte korrekt avspeglar de kostnader som varan/tjänstenåsamkar vår miljö i form av utsläpp, buller, fysiska intrång,olyckor etc. Det är av grundläggande vikt att korrektarelationer finns mellan kostnad och pris och storuppmärksamhet måste riktas på detta problem. Det finnsmånga exempel på vad som händer när t ex transportprisernainte speglar den faktiska totalkostnaden. Ett ärende somuppmärksammats mycket är utsorterade tyskasopor som åker lastbil till svenska förbränningsanläggningar.Att detta kan ses som lönsamt bevisar att prissättningen ochstyrmedel inte fungerar miljöoptimalt.Konsumenterna kan stimuleras att efterfråga miljövänliga produkter, trotsatt de betingar ett högre pris, genom genomtänkt marknadsföring. På sammasätt finns det stora miljövinster att göra om mer av konsumtionen av närpro-ducerade produkter ökar sina marknadsandelar. miljöförvaltninghar i en rapport visat att teoretiskt kan energiåtgång och miljökostnad halve-ras om konsumenterna väljer närproducerade alternativ inom livsmedelsom-rådet istället för importerade. Skulle man gå ännu längre och räkna på vilkamiljövinster som finns om även produktbyten sker, t ex äpple istället förapelsin, potatis istället för ris etc är potentialen till minskademiljökostnaderännu större. Ett problem är att konsumenternas kunskap brister på grund avutebliven produktinformation. Inte heller varornas pris ger tillräckligt starkastyrsignaler för att full miljöoptimalitet ska uppnås. Stat och myndigheter kansjälvfallet inte diktera för medborgarna hur de ska välja att göra sina inköp,men för att vår marknadsekonomi ska fungera tillfredsställande är detnödvändigt att kunskapen hos konsumenterna förbättras. finns det högainformationströsklar. Regeringen bör utveckla en långsiktig strategi för hurde externa kostnaderna för produktion av varor och tjänster ska internaliserasfullt ut i prissättningen inom ramen för en social och ekologisk marknads-ekonomi. Denna fråga hänger samman med skatteväxlingskomplexet.AvfallsskattEtt viktigt instrument för att styra samhället i en merresursbevarande riktning är att en statlig avfallsskatt införs.Frågan har blivit grundligt utredd men regeringen har intelyckats komma med en proposition . Detta är mycketbeklagligt. Den socialdemokratiska regeringen hargenomgående haft svårt att samla sig till beslut. Dentidsödande hanteringen av förslag till miljöbalk är ett annatexempel där alla progressiva krafter som är intresserade avatt staten får ett kraftfullt instrument att hanteramiljöproblem måste våndas över regeringens oförmåga attdriva frågor framåt. Jämfört med de ursprungliga planerna ärmiljöbalken försenad . Detta är två årsförlust för miljön.Frågan om avfallsskatten hänger samman med grundtankarna iskatteväxling - att beskatta sådant som vi vill undvika och stimulera till ettbättre resursutnyttjande. öppnar de statliga intäkter som skattenmedför utrymmet för skattelättnader av annat, t ex arbete. Kristdemokraternahar tidigare motionerat om en s k nettodeponiskatt som enligt de nivåer vi harvalt att lägga skatten på skulle komma att inbringa ca 2 miljarder tillstatskassan som vi får en miljöstyrande åtgärd som leder till ettoffensivt arbete från kommunerna att främja källsortering och resurssnålhet.Vi kvarstår vid vårt krav att en avfallsskatt måste införas från och med 1997som ett led i arbetet att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle.Miljövänlig offentligupphandlingFör att stimulera mer miljövänliga och energieffektivaprodukter och tjänster måste den offentliga sektorn i sinupphandling eftersträva att miljöoptimera sina inköp.Enligt betänkandet från Upphandlings- och miljöutredningen finns det idagproblem med att miljöanpassa upphandlingen på grund av EU-regler. Detta ärallvarligt, speciellt med tanke på vilket inflytande den offentligaupphandlingen i har på marknaden med sina ca 300 miljarder krupphandlade varor och tjänster . Speciellt stort inflytande kan man hapå byggsektorn, elektronik, energi för uppvärmning, livsmedel ochtransporter.Enligt lagen om offentlig upphandling är det omöjligt att ställamiljökrav på transporter, miljökrav som har med tillverkning av varorna attgöra, krav som handlar om att livsmedel ska vara närproducerat, att produkterska vara miljömärkta. För att komma till rätta med dessa problem måsteregeringen inleda samarbete med övriga EU-länder för att klargöra regler förmiljöhänsyn mellan olika länder inom EU. Att inom EU kunna ställa hårdamen relevanta miljökrav i den samlade offentliga upphandlingen skulleinnebära en otroligt stor marknadskraft eftersom den offentligaupphandlingen representerar ett värde av på ett år.Sverige arbetar nu aktivt för att den s k substitutionsprincipen inomkemikalieområdet ska spridas till resten av EU. Den innebär i korthet attupphandlaren, givet att allt annat är lika, ska välja den produkt som är minstmiljöstörande. Denna regel ger ett effektivt "golv" att utgå ifrån när detgälleratt stimulera fram bättre kemikalieprodukter. Regeringen bör aktivt arbeta föratt substitutionsprincipen både nationellt och internationellt ska gälla äveninom andra områden än kemikalier. För att detta ska bli hanterbart måste detframgå av varu- och tjänstespecifikationen vilken energiåtgång som harkrävts vid produktionen och i övrigt vilka miljöeffekter varan/tjänsten har.I övrigt finns det ett antal åtgärder som kan vidtas för att snabbt förbättramiljöskärpan i den offentliga upphandlingen. Till att börja med bör kravinföras i myndigheternas regleringsbrev och i kommunallagen så attmiljöhänsyn får hög status. är flera inköpare passiva därför att ingatydliga krav ställs från ledningen. Ledningens engagemang är centralt. Därförbör t ex kommunledningar ge de kommunala inköparna den status som ärnödvändig t ex genom kompetenshöjning. Inköparnas status ökas också omman inför kompetenskrav. Kompetenskraven ska gälla upphandling i enlighetmed och kunskaper om att ställa miljökrav men även kunskap attutvärdera dessa. Upphandling under tröskelvärdena styrs nationellt. Det börskapas större utrymme i för att ställa miljökrav under tröskelvärdena.En databas med formulerade miljökrav för varor och tjänster skulle underlättaarbetet betydligt. Det IT-projekt som drivs av Toppledarforum (elektroniskhandel för kommuner, landsting och stat) bör inkludera en databasmed miljökrav för olika varor och tjänster samt en databas medförfrågningsunderlag.Miljöarbetet i ettinternationellt perspektivVill man förenkla grovt kan man säga att den rika världen ärett hot mot en ekologisk balans genom sin stora konsumtionoch sitt ineffektiva resursutnyttjande, medan den fattigadelen av världens befolkning, som har en oerhört mycketlägre energi- och resursförbrukning per capita än i-världen,utgör ett hot mot de ekologiska lagarna just på grund av sinfattigdom. Fattigdomen utgör grund för stora delar av denhotande befolkningstillväxten, urbanisering i allt större gradoch kortsiktigt tärande på skog.Den rika västvärlden har ett särskilt ansvar för att hantera denna situation.Dels handlar det om att ha en anständig nivå på u-landsbiståndet. På dennapunkt har regeringen svikit på ett uppseendeväckande sätt. Naturligtvis måsteäven stort intresse riktas på innehållet i biståndet och inte bara nivån. Det ärviktigt att biståndet uppmuntrar och stimulerar ett långsiktigt utnyttjande avresurser i tredje världen. utvecklar sina ståndpunkter kringbiståndet i en separat motion.Arbetet inom EU måste präglas av en offensiv miljöprofil. Vårt medlem-skap ger oss helt nya instrument i arbetet för en hållbar miljö, men innebärockså att vi måste anpassa oss till de spelregler och den arbetsmetodik sompräglar Gemenskapen. Sammantaget utgör potentialen och möjligheterna tillförbättringar av miljösituationen en klar fördel framför de problem somuppkommer som en följd av medlemskapet. Inför EU:s regeringskonferens-96 har agerat bl a för att måste arbeta utifrån enklar miljöstrategi med syfte att skärpa EU:s miljöpolitik. I synnerhet handlardet om att ska driva frågorna om en stärkt miljögaranti med s komvänd bevisföring, om skatteväxling och om en ny energistadga. EU-politiken utvecklas närmare i en separat motion.Nyligen har ministerrådet beslutat att dra in EU:s stöd till miljöorganisa-tioner i budgeten . har ställt sig bakom dettabeslut, vilket är mycket anmärkningsvärt. De ideella miljöorganisationernagör ett ovärderligt arbete och måste få ökat stöd, inte ett avskaffat. Densvenska gruppen i parlamentet måste nu ta sitt ansvar och förkasta minister-rådets förslag på denna punkt.Specifika kommentarer tillregeringens miljöbudgetMiljödepartementet har fått vidkännas kraftiga besparingarde . Detta är ett resultat av det saneringsprogramregeringen driver med hård hand. Det finns kostnader som vimåste vara beredda att betala, annars drabbas vi av nya störrekostnader. I sitt förslag till budget har regeringen påMiljödepartementets utgiftsområde gått för hårt fram. Våraavvikande synpunkter från regeringen fördelas enligtföljande:Anslag A 1 - Statens naturvårdsverkFör att på ett fullgott sätt ska kunnautföra sina uppgifter - att vara samlande och pådrivande imiljövårdsarbetet samt ansvara för uppföljning ochutvärdering - krävs det att verkets resurser inte åderlåts pådet sätt som regeringen föreslår. Speciellt utvärdering ochuppföljning av fattade beslut måste vara en prioriteraduppgift. anslår utöver denram som regeringen föreslår till anslag A 1.Anslag A 2 - MiljöövervakningMiljöövervakningen uppvisar brister på olika områden.Bland annat saknas det program för arter och biotoper, fjäll,våtmarker och landskap samt spridning avbekämpningsmedel. EU-direktiv, naturskyddsprogrammetNatura 2000, internationella avtal som t ex de olikahavskonventionerna och konventionen om biologiskmångfald, kräver resurser till den svenskamiljövervakningen. I ett framtida perspektiv bör manöverväga möjligheten att låta de olika sektorsorganenmedverka till en samfinansiering av miljöövervakningen för tex den biologiska mångfalden. Den regionala miljöövervakningen är ett mycket viktigt instrument. Inteminst vårt medlemskap i innebär utökade arbetsuppgifter förlänsstyrelserna. EU:s direktiv på miljöskyddsområdet innebär att resursermåste avsättas för miljötillsyn. Likaså kan man utgå från att EU:s miljökravpå regionala utvecklingsprogram innebär ett ökat tryck på länsstyrelsernasmiljöenheter. Arbetet med att utveckla strategier för regional miljöanalys(STRAM) innefattar bl a regionala miljöanalyser och uppföljning avnationella mål. Vi har tidigare haft anledning att konstatera att istort sett samtliga av antagna miljömål kommer att spricka ominte kraftfulla åtgärder vidtas. En uppvässad uppföljning av fattade beslut är idetta perspektiv mycket väsentligt.Det statliga stöd som utgått till pilotprojekt i kommunernasAgenda 21-projekt har vid utvärderingen visat sig vara mycket effektivtsatsade resurser. För att målsättningar ska kunna realiserasär arbetet på gräsrotsnivå grundläggande. kan ta vilka beslut somhelst, men om det inte finns en uppslutning bland de enskilda medborgarna såatt vi alla agerar i denna riktning blir beslutsprotokollen inte värdatrycksvärtan på papperet. Ett utökat stöd till kommuner och enskilda ideellaorganisationer är därför ett viktigt instrument för att fördjupa och ökahastigheten i Agenda 21-arbetet. anvisar totalt 15 miljonerkr utöver regeringens ram till anslag A 2, varav bör öronmärkastill Agenda 21-projekt.Anslag A 3 - Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöaroch vattendragDet finns få områden inom miljöområdet där regeringen harskapat så mycket turbulens som kringkalkningsverksamheten. Vi kan konstatera att regeringen nuhar backat från det mest hisnande besparingsförslaget, menfortfarande ligger anslaget på en för låg nivå. Att kalka sjöaroch vattendrag är naturligtvis ingen långsiktig lösning; vimåste komma åt utsläppskällan istället för att restaurera iefterhand. Men på kort sikt är detta en absolut nödvändigåtgärd som har visat sig vara effektiv och har gett positivaeffekter. anvisar utöverregeringens ram till anslag A 3.Anslag A 4 - Investeringar inom miljöområdetÄven med den större naturvårdshänsyn i skogsbruket sombeslutades i samband med ändringen av skogsvårdslagen1993 krävs det en ökad naturreservatsavsättning för attskydda mångfalden i skogslandskapet. är ca 1 procentproduktiv skogsmark nedanför den s k skogsodlingsgränsenavsatt som reservat. Den arealen måste öka till . Behovet av reservat är särskilt stort för södra ochmellersta samt Norrlands kustland. Regeringensambitioner på detta område är inte tillräckliga varförKristdemokraterna avsätter utöver regeringensram till anslag A 4 och i konsekvens med detta bemyndigarregeringen att ikläda sig ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av värdefullanaturområden om högst 70 miljoner kr.Anslag A 5 - Miljö och kretsloppsforskningRegeringens förslag att som de uttrycker det "demokratisera"forskningsstiftelserna som byggdes upp avlöntagarfondspengarna är ett exempel på politiskklåfingrighet som avvisar. Den avregeringen understödda miljöforskningen ska inte görasberoende av externa stiftelser. Denna fråga utvecklasnärmare i en särskild motion. Regeringens förslag tillkonfiskation av MISTRA-anslag leder i realiteten till attsatsningen på miljöforskning totalt sett i åderlåts ochblir mindre; detta är mycket allvarligt.Det är av mycket stor vikt att en grundläggande miljöforskning säkerställs.Vi har många positiva erfarenheter av den forskning som har bedrivits, menvi saknar fortfarande kunskap inom stora områden som är väsentliga för att viska kunna ställa om samhället i en ekologiskt hållbar riktning.Kretsloppsforskningen måste vara ett instrument för att hitta vägar till enuthållig samhällsutveckling, bl a inom varusektorn och samhällets material-flöden, så att vi uppnår en effektivare hushållning med naturresurserna.Det är dags att fokus ändras i kretsloppsdiskussionen. Alltför mycket avdebatten och problemlösningarna har kommit att handla om vad som händer islutänden av en produkts liv såsom bristande återvinningsgrad, källsorte-ringsproblem, diskussion om ägande av avfallsfraktioner. Istället måste vitydligare och mer målmedvetet fokusera problemanslaget på hur produktion-en i sin helhet ska miljöanpassas, hur hushållningen av resurser ska vara ochatt sträva efter en avgiftning av kretsloppet.Det gäller att fokusera på åtgärder som minskar materialflödena istället föratt framför allt ägna intresset åt insamling och kretslopp. Återvinning minskarinte nödvändigtvis materialströmmar och energiförbrukning.Efter att ordet "kretslopp" har slagit igenom och blivit en omistlig del avdet politiskt korrekta språket är det att gå vidare och diskutera begreppsom "faktor 10" och "dematerialisering". Faktor 10 innebär att västvärldenmåste minska sin totala resursförbrukning så att denmotsvarar högst en tiondel av dagens. Ett medel för att nå detta mål är att"dematerialisera". Förenklat handlar detta om att fylla ett behov med minimalmaterial- och energiförbrukning.Det ideala är att då kunna ersätta produkter med tjänster. är ettexempel där man delvis lyckats med detta - deras nya telefonsvarartjänst.Den innebär att hundratusentals privata telefonsvarare med energislukandetransformatorer, batterier och kassettband kan ersättas av en enda centraltplacerad svarare.För att klara av faktor 10 krävs det ett radikalt nytänkande inom tillverk-ningsindustrin, ett tänkande som inte handlar om att producera fler varor ochsom går längre än kretsloppsanpassning och materialåtervinning. Bland annathandlar det om att börja tänka i nya banor när det gäller produktutveckling.Att börja tala mer om funktioner istället för produkter: ren tvätt istället förtvättmaskin, förvaring av mat istället för kylskåp etc. Framtiden tillhör deföretag som förmår att gå före och hitta dessa vägar. För att understödjadenna nödvändiga utveckling är det viktigt att vår forskning inriktat angriperjust dessa utmaningar och att regeringen utarbetar en långsiktigforskningsstrategi där målsättningen går längre än bara till vanligtkretsloppstänkande. För att säkerställa en tillräcklig nivå på forskningsmedelutan att vara beroende av fördelningen i MISTRA anslår Kristdemokraterna150 miljoner kr till anslag A 5.Anslag A 6 - Sanering och återställning av miljöskadadeområdenBehoven av resurser för att sanera och återställamiljöskadade områden kan räknas till mångmiljardbelopp. Vihar under nuvarande ekonomiska restriktioner inte möjlighetatt kunna tillgodose mer än en liten del av de olika behovsom finns.