mot · GK02N426 · 1996-10-07 00:00:00 — Detta skapar en tröskel-effekt, som förhindrar att många angelägna vindkraftverkbyggs. anser att samma anslutningskostnad börgälla alla.I har man löst problemet genom att kraftföretagen är tvingade attansluta verk och stå för kostnaden för nätanslutning. Det har i allmänhetfungerat, men vissa kraftföretag har blivit mer negativa till vindkraft, vilketär olyckligt. har verk stoppats därför att nätägaren anvisat anslutnings-punkter långt från verket. På har () fått en extra avgift mot attde garanterar att anslutning får göras utan övriga nätförstärkningskostnader.Intäkterna har räckt till nätförstärkningarna. Systemet ger ocksåincitament att göra nätförstärkningen så billig som möjligt. Enligt uppgift ärparterna tillfreds med uppgörelsen.Fond för nätanslutningVi anser att kostnaden för anslutning på elnätet bör slås utöver alla vindkraftverk. Exakt hur detta skall utformasbehöver utredas vidare. En variant är att en del avinvesteringsbidraget går till en särskild fond förnätanslutning (i runda tal av denna), att en del avmiljöbonusen tas för samma ändamål (ca /kWh) ellergenom att staten tillför ytterligare några ören per kWhvindkraft till en sådan fond. Med en statlig fond, där medlengår till kraftföretagen för nätförstärkningar i samband medanslutning av vindkraftverk, kan vindkraftverken garanterasfri anslutning till elnätet. När kraftverksägarna inte självamåste betala anslutningen, riskerar man att det uppförsvindkraftverk där det inte är ekonomiskt försvarbart - ex pågrund av ett långt avstånd till elnätet. För att undvika dettabör anslutningskostnaden inte tillåtas överstiga en vissprocent () av den totala investeringskostnaden. Detfinns också en risk att kraftföretagen använder fonden föralla nätförstärkningsbehov, vilket måste undvikas - utan attskapa en ny byråkratisk procedur.Stöd till alla ägandeformerVindkraften har blivit en folkrörelse bl a i - mer än100 000 hushåll är delägare i vindkraft. I är minst 2500 hushåll delägare i vindkraft. av svenskavindkraftverk ägs av mindre aktiebolag, föreningar,kooperativ och liknande. Denna utveckling ser vi mycketpositivt på.Det har diskuterats att låta stödet till vindkraft endast gå till oberoendeproducenter, för att ytterligare stödja en sådan utveckling. Stora bolag somSydkraft och blir då utan bidrag. Det anser vi dock vara fel väg attgå, eftersom huvudsyftet är att producera störst möjliga mängd miljövänlig eli förhållande till kärnkrafts- och fossilbaserad el. Om de statliga stödformer-na kan bidra till att också stora elproducenter ställer om till vindkraft, så ärdet av godo. En sådan utveckling tycks delvis vara på gång; exempelvis harVattenfall uttalat att man tänker satsa på vindkraft och andralokala energikällor, med målet att det skall ge avSveriges elförbrukning. anser att såväl ett eventuellt förnyatinvesteringsstöd som miljöbonusen skall utbetalas till alla aktörer oavsettägandeform. Ingen nedre gränsIdag finns en nedre gräns för bidragsberättigadevindkraftverk på 60 kW-effekt. För statliga investeringar isolvärme finns ingen motsvarande gräns, och vi anser att dennedre gränsen för vindkraft bör tas bort. är de flestamycket små vindkraftverk inte lönsamma, och blir det hellerinte investeringsbidrag, men i de lägen småvindkraftverk är ekonomiskt försvarbara vore det fel att inteberättiga dessa till bidrag. Då små vindkraftverk kan varainkörsporten för intresserade privatpersoner, ser vi det somviktigt att ge bidrag även till dessa "snurror". Det stimulerarockså utvecklingen mot små gårdssnurror, vilket kan varagrunden för en inhemsk svensk vindindustri. Det ärnaturligtvis lättare att utveckla en produktion av enheter somkostar styck, än av enheter med ett styckepris på3 miljoner kr. De flesta danska tillverkarna har börjat medproduktion av små verk.Övre gränsDe allra största formerna av vindkraftverk är sällanlönsamma, och har små möjligheter att bli det. Vidare har deofta mött kritik för att de påverkar landskapsbilden förmycket, som de inte är maximalt effektiva. De kanvanligen inte transporteras på normal lastbil eller uppförasmed normal byggkran. Av detta skäl bör vindkraftverk meden kapacitet på över 2 MW undantas från investeringsstöd.Gränsen är så högt satt att den medger en mycket snabbteknisk utveckling och endast förhindrar sådanavindkraftverk som sannolikt skulle försvaga vindkraftensställning.Öka vindkraftsforskningen -kärnkraften hade 130 gånger mer!De statliga forskningsanslagen till vindkraft har minskat tredjedel av den nivå som gällde . Deårliga anslagen räcker endast till att avlöna ett tiotal forskare.I finns ett femtiotal forskare på området, vilket ären del av förklaringen till att de är världsledande.För utvecklandet av kärnkraften anslogs oerhörda forskningssummor iSverige. Det statliga forskningsbolaget hade i början avsextiotalet 1 300 anställda - innan en enda kWh kärnkraftsel producerats.Forskning inom vindkraftsområdet är av stor betydelse för att breddavindkraftens potential - inte minst när det gäller havsbaserade verk. På dettaområde skulle kunna ta ledningen, om forskningsanslagen finns. IFinland forskas det nu mycket på havsbaserad vindkraft.En stor del av den forskning som trots allt sker på området finansieras medmedel från andra fonder, bl a genom EUs olika bidragsformer till förnybarenergi som vindkraften i de flesta fall är berättigad att söka från. Det ärpositivt att dessa finns, men vi ser ett stort värde i att också ha projekt somfinansieras från staten och helt kan anpassas efter de förhållanden som råderhär.Oberoende vindrådgivareStaten bekostade två vindkraftsrådgivare på halvtid från 1juli 1990 till slutet av 1992, då tjänsterna drogs in. Våren1993 beslutades att åter skulle provavindkraftsrådgivning. har en halvtidstjänstoch den andra halvan fördelas mellan () och dess lokalavdelningar.Rådgivarna har varit av stor betydelse för att få fram sunda projekt ochavstyra projekt som av miljömässiga, ekonomiska eller tekniska skäl varitolämpliga. är okunskapen och osäkerheten stor när det gällervindkraft, Tillståndsprövningen har i många fall blivit både komplicerad ochtidskrävande. Behovet av information är stort, speciellt som vindkraftsut-byggnaden ökat kraftigt i och av allt att dömakommer att öka ytterligare. Därför bör ytterligare vindkraftsrådgivare kunnaavlönas, förslagsvis delade mellan och Svenska Vindkraftföre-ningen.Information och rådgivning har spelat en viktig roll för vindkraftens ochandra förnybara energikällors framgångar i . Den har där skötts avInformationssekretariatet för förnybar energi. De har utbildning för tillverk-are och återförsäljare samt kampanjer riktade mot allmänheten. Erfarenheter-na därifrån bör tas tillvara för att ge bäst möjliga energirådgivning i . Dags för ny vindkraftsutredningDen statliga utredningen för vindkraft (SOU 1988:32)baseras på antagandet att det kommeratt byggas främst mycket stora vindkraftverk, så kalladejumboverk" på 3 MW. Det har visat sig att de inte ärkonkurrenskraftiga gentemot mindre anläggningar. Mindreoch medelstora verk minskar kraven på avstånd tillbebyggelse m m, vilket ökar potentialen. "Läge förvindkraft" undantog också större delen av potentialen i södraSverige, eftersom motstående intressen redan tagit dessaområden i anspråk. Av dessa skäl är många slutsatser i dengamla utredningen inaktuella, och en ny utredning bör göras.I utredningen bör vindkraftens totala potential först räknas ut,och därefter bör en prioritering av de olika intressena göras.Till år 2010 vill vi uppnå vindkraft eller ca 6 000 MW installeradeffekt eller av den elförbrukning vi beräknar att har då -efter effektiviserings-åtgärder. Ett sådant mål är mer försiktigt satt än detdanska - då det förväntades uppfyllt - och det är avsevärtlägre än utbyggnadstakt . Hur detta skall genomföras börbelysas i den nya utredningen. Detta behandlas utförligare i särskild motionfrån Miljöpartiet.Gör det enkelt att byggaDet är inte alldeles enkelt att få bygglov för ettvindkraftverk. I NUTEKs informationsskrift kan denintresserade läsa att "tillståndsprövning av vindkraftverkregleras i naturresurslagen, ,miljöskyddslagen, kulturminneslagen och naturvårdslagen".Dessutom måste den som vill bygga ett vindkraftverk sökabygglov hos (eller motsvarande) ikommunen. För entusiasten utan juridisk skolning framstårdet hela som en djungel. En upprensning i lagtexten skullebetyda mycket för att göra vindkraften till den folkrörelse detär i t ex , helt i linje med Agenda 21-dokumentet,som skrivit på.Det är viktigt att handläggandet av bygglov för vindkraft kan ske rimligtsnabbt och smidigt, som man vid bygglovsgivandet måste tahänsyn till de boende, till miljö- och kulturvärden samt till totalförsvaretskrav. Reglerna bör ses över för att underlätta vindkraftsbyggande i framtiden.Områden för vindkraft bör avsättas i regionplaner och i kommunernasöversiktsplaner.Hårdare krav på militärenMånga bygglovsförfaranden för nya vindkraftverk drar ut påtiden, på grund av motstående intressen och ett osmidigtförfarande. Framför allt är det militären som stoppar mångaprojekt. Ofta säger de generellt nej till vindkraft i helaregioner, antingen med den svepande motiveringen "befaraderadarstörningar" eller helt utan att motivera beslutet. I andraländer betraktar militären däremot sällan vindkraft som någothinder, inte ens i närheten av militära flygfält. Vi anser attmilitären måste offentligt redogöra för sinaställningstaganden eller - när det inte är möjligt avförsvarspolitiska skäl - motivera dem inför försvarsutskottet.Detta utvecklas i försvarspolitiska partimotion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att lägga grunden för en svensk vindkraftsindustri,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att satsning på förnybar energi, däribland vindkraft, bör ingå somen naturlig del av svenskt bistånd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om huvudsaklig placering av större grupperingar vindkraftverk,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vindkraftens potentiella bidrag till ett mindre sårbart samhälle,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyat investeringsstöd till vindkraft,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållen miljöbonus till vindkraft,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika kostnad för anslutning av vindkraft till elnätet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandsmodellen för anslutning av vindkraft till elnätet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning gällande modell för att tillförsäkra allaaktörer samma nätanslutningskostnad,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likabehandlande av vindkraftsaktörer oberoende av ägandeform,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om borttagande av nedre gräns på 60 kW för bidragsberättigadevindkraftverk,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vindkraftverk med en effekt på över 2 MW bör undantas fråninvesteringsstöd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad vindkraftsforskning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av oberoende vindkraftsrådgivare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny vindkraftsutredning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklat bygglovsförfarande för vindkraft,217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om militärens agerande gentemot vindkraften.