mot · GK02Bo235 · 1996-10-07 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeAnslagRegeringens förslag Anslagsförändringtusental kronorA Plan-, bygg- och bostadsväsendetA 1. : Förvaltningskostnader131 058A 2. Räntebidrag m.m.23 400 000A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd förbostadsändamål m.m.94 333A 4. Statensbostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader15 400A 5. Statensbostadskreditnämnd:Garantiverksamhet1 300 000A 6. : Förvaltningskostnader23 000A 7. Byggforskning179 19640 000A 8. Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador60 000A 9. Bidrag till årgärder mot radon i bostäder12 000A 10. Bostadsbidrag5 910 000834 000A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande3 000Allergisanering600 000B GeoteknikB 1. Geoteknik23 967C Länsstyrelserna m.m.C 1. Länsstyrelserna1 720 847D Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetm.m.D 1. Förvaltningskostnader för Lantmäteriverket490 27210 000D 2. Statens va-nämnd5 124TOTAL33 368 1971 484 000SammanfattningDen sociala bostadspolitiken blir allt svårare att upprätthålla.Boendekostnaderna ökar. 1990 gick av inkomsten fören industriarbetare till boendet men 1995 är den siffran . En familj med två barn där båda arbetar, med en inkomstpå ca har inte råd att hyra en bostad byggd efter1990. De av hushållen med lägst inkomster harboendekostnader som motsvarar av dendisponibla inkomsten. Effekterna på boendet avskattereformen, den pågående budgetsaneringen, försämradebostadsbidrag och den alltjämt höga arbetslösheten kräver attregeringen tillsätter en utredning som snabbt analyserar lägetoch kommer med förslag till åtgärder, för att komma till rättamed skevheterna i fördelningspolitiken.Den framtida boendepolitiken kommer i huvudsak att handla om att rustaoch bevara det befintliga beståndet genom en sektorsövergripande planering.Detta för att komma tillrätta med boendesegregation, planera för ettekologiskt hållbart samhälle, ge möjlighet för alla att skaffa en bostad ochskapa boendemiljöer med kvalitet på områden som tillgänglighet,resurshushållning och en grön stadsplanering. Detta måste kommunerna gesmöjlighet till, men krav måste också kunna ställas från statens sida attkommunerna redovisar detta i den översyn av de kommunalaöversiktsplanerna som ska ske regelbundet.Byggindustrin har satt igång en folksjukdom genom att bygga sjuka hus.Fastighetsägarna tar inte heller sitt ansvar för att komma tillrätta medventilationsproblemen. Regeringen struntar också i problemen och satsar ingaytterligare medel på att åtgärda dåliga inomhusmiljöer. Problemet drabbarbarnen värst i daghem och på skolor. Den årliga kostnaden förallergi/överkänslighet är , vilket är en onödig kostnad bortsettfrån det lidande som uppstår. av tiden vistas vi inomhus, meninomhusproblemen tas inte på allvar. avsätter 600 miljoner krför att förbättra inomhusmiljön i främst skolor och daghem, i form av ett 30-procentigt bidrag.Som ett led i den pågående budgetsaneringen skrivs ramar ner.Ovissheten om framtida verksamhet, bl.a. med tanke påtillgänglighetsregler, energifrågor m.m. gör att en översyn av ramarna börgöras inför budgeten 1998.Räntebidragsanslaget utgör merparten av utgiftsområdets ramanslag. Enfelprognos av subventionsräntan gör att kostnaden ökar med mer än2 miljarder kr. Anslaget för räntebidragen bör därför följas upp med en nyanslagsberäkning budget om prognoserna avviker från den avregeringen beräknade.Byggforskningen är betydelsefull för utvecklingen på byggmarknaden.Fullskaleprojekt, där byggare och forskning samarbetar, är viktiga och ledersnabbt till rapporter om den utveckling som sker. I avvaktan på denkommande energipropositionen drar regeringen ner på anslaget förenergiforskning. Det är ett olyckligt beslut som kan leda till att kompetensoch kunnande går förlorade. vill därför skjuta till 40 miljonerkr extra för dessa ändamål.Fukt- och mögelskadefonden har inte kunnat förbruka sina anslag.En översyn av bidragsreglerna och möjligheterna att lägga verksamheten påBoverket bör genomföras.Radonproblemen i våra bostäder är ingalunda över. bör uppmanasatt fortsätta med sin informationskampanj och om efterfrågan av bidrag ökarbör ramen för verksamheten ses över inför budgeten 1998.En kraftig neddragning av bostadsbidragen sker fr.o.m. 1997.Vänsterpartiet vill motverka den neddragningen genom att skjuta tillytterligare . Barnfamiljer med fler än tre barn bör få enkolumn för det fjärde och det femte barnet. I familjer där den ene studerarmed studiebidrag bör de få tillgodogöra sig bostadsbidraget på samma villkorsom i barnfamiljer med en vuxen. Studerande med studiebidrag över 28 årbör få bidrag på samma villkor som ungdomsbostadsbidraget. Regeringen börockså komma med förslag till förändringar i ungdomsbostadsbidraget, så attäven ungdomar som inte studerar eller är beroende av socialbidrag kan fårimliga levnadsvillkor. Detta kräver ett tillskott av medel. I övrigt börbostadsbidragen för familjer stärkas generellt, för att lindra de negativaeffekter 1990-talets utveckling medfört för de sämst ställda. Detta kan görasgenom att den lägsta bidragsgrundande hyresnivån sänks eller att denoreducerade bidragsgrundande inkomsten höjs.Ungdomsbosparandet bör ses över, så att det får någon koppling till ettkommande boende och boendeutgifter. Detta är inte fallet idag.Statens geologiska institut har en viktig funktion för att komma tillrättamed skador inom det geotekniska området. Detta kostar 3-4 miljarder krvarje år, varav infrastrukturområdet står för . Infrastrukturfrågormåste ses som en helhet, och det finns anledning att fundera över hur hinder ianläggningsprocessen ska mötas. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda ensammanslagning av till ett kommunikationsverkeller ett infrastrukturverk.Som ett led i den allmänna budgetsaneringen sänks länsstyrelsernasramanslag. Länsstyrelsernas verksamheter beräknas dock pågå i minst likastor omfattning. Länsstyrelsernas roll som samordnare av statlig ochkommunal verksamhet betonas allt tydligare. Då är de rationaliseringar ocheffektiviseringar som genomförs i andra statliga myndigheter genomgeografiska enheter, vilka stämmer dåligt med de länsvisa, ett hinder för eneffektiv hantering på länsstyrelsenivå. Den utvecklingen måste analyserasoch konsekvensbeskrivas om regeringen föreslår ytterligare sådanaomstruktureringar.Lantmäteriverket har slagits samman med förfastighetsdata och upprättat en enhet, som enbart ska finansieras avuppdragsverksamheten. Man försöker nu anpassa sig till sinnya organisation.Varken eller i det nya Skånelän bör belastas med det generella sparkravet på under 1997.AllmäntBostadspolitikens uppgift har varit och är fortfarande atttrygga alla människors behov av en god bostad till en rimligkostnad. Denna uppgift ser ut att bli allt svårare attgenomföra om man ser till den verklighet som mångamänniskor befinner sig i.Boendekostnadernas andel av hushållens totala kostnader har ökat kraftigtfrån till . Hyran för en tvårumslägenhet tar enligt beräkningar 1995 i anspråk av en industriarbetares lön,mot 1990. Enligt samma källa har en familj med en heltidsarbetandesom tjänar och en deltidsarbetande på 75 %-tjänst somtjänar med två barn inte råd att bo i en lägenhet byggd1990 eller . Detta om de ska jämföras med den levnadsstandard somsocialbidragsnormen utgår ifrån. Statistik från Byggforskningen i visarockså att boendets andel av hyran har ökat betydligt mer bland de avinkomsttagarna som har de lägsta inkomsterna, från av dendisponibla inkomsten till upp emot . De som har de högstainkomsterna har ökat sina boendekostnader från av den disponiblainkomsten till . Det är också stora skillnader mellanboendeformerna. har boendekostnaderna i hyres- och bostadsrättökat , medan de i villa ökat . Inflationen under samma tidvar , allt enligt SCB. har utgifterna för hyres- ochbostadsrätt ökat , medan inflationen varit knappt 1 %.Den nu pågående budgetsaneringen försämrar ytterligare möjligheterna attföra en social bostadspolitik. En kraftig nedskärning av bostadsbidragen ärbeslutad och ska genomföras från 1997.Utvecklingen av boendekostnaderna har sin främsta grundi den skattereform som genomfördes , där inkomstskatt till stor delbyttes mot indirekta skatter, vilka i väldigt hög grad fick bäras i form avhöjda boendekostnader. Sänkt statlig skatt för höginkomsttagare byttes mothögre boendekostnader för alla. Avsikten var att kompensation i form av bl.a.höjda bostadsbidrag skulle göra det hela mer fördelningspolitiskt neutralt.Ökad arbetslöshet plus den pågående budgetsaneringen har förstärktorättvisan i den fördelningspolitiska effekten av skattereformen.Skattereformen bör därför noga analyseras och utredas ur bostadspolitisksynvinkel. Den utvärdering som gjorts av skattereformen tar inte tillräckligtfasta på förändringarna av boendekostnaderna och gör heller ingen jämförelsemellan de olika boendeformerna. Utvärderingen tar också sin grund i 1992 årssituation, men har förhållandena förändrats kraftigt. Regeringenbör därför tillsätta en utredning, en arbetsgrupp, som ser över den här fråganför att rätta till skevheten i utvecklingen av boendekostnaderna mellan hög-och låginkomsttagare, men också mellan de olika boendeformerna. Analysenbör också innehålla en beskrivning av situationen ur ettjämställdhetsperspektiv.Den kommande bostadsproduktionen är starkt beroende av hushållensmöjligheter att betala boendekostnaderna. utgörs det mesta av byggandetav "normala" bostäder av bostadsrätter i attraktiva lägen i våratillväxtregioner. En bostadsproduktion som betyder att de flesta kanefterfråga en bostad skulle kräva lägre produktionskostnader, lägremarkpriser samt återhållsamhet med avgifter och taxor. Regeringens initiativatt tillsätta Byggkostnadsdelegationen är naturligtvis bra, men sambandetmed kommunernas roll och översynen av effekterna av skattereformen börses som en helhet.Den framtida samhällsplaneringen kommer att handla mer om ensektorsövergripande planering för att bevara och utveckla det redan byggdaän att vara en nyproduktionsförberedande verksamhet. Detta kommer attställa stora krav på kommunerna, men tyvärr saknas en del politiskainstrument och krav för att genomföra en sådan politik.Under den borgerliga regeringens tid avskaffades en rad lagar påbostadspolitikens område, vilka inte på något sätt har återinförts av dennuvarande regeringen. Detta måste naturligtvis åtgärdas för att man med kraftska kunna tala om en övergripande samhällsplanering. Krav måste ställas påkommunerna att planera för hur man ska motverka segregation och gemöjlighet för alla att ha råd med en bostad. Kommunerna måste ocksåplanera för en bättre boendemiljö utifrån alla de kvalitets- och miljökrav somkan ställas för att vi ska uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle. Detta kanuppfyllas genom att staten ställer krav på kommunen att redovisa sinplanering i dessa avseenden i samband med den revision som ska ske av denkommunala översiktsplanen minst en gång varje mandatperiod. Detta gerockså möjligheter för länsstyrelserna att uppfylla kraven på att få till ståndensammanvägd bedömning av statens syn på översiktsplanering och för attutveckla miljökonsekvensbeskrivningarna i den kommunala fysiskaplaneringen i enlighet med regeringens intentioner.Regeringen skriver om ventilationskontrollen på skolor och daghem:Arbetet med att rätta till brister och fel släpar efter. Kontrollen ska ocksåomfatta flerbostadshus och egnahem. Även där råder en stor eftersläpningmed kontrollen , liksom vad gäller åtgärder mot brister och fel. Att åtgärdainomhusmiljöerna i framför allt skolor och daghem är en jätteuppgift församhället, en uppgift där kommunerna inte själva har förmåga att ta helaansvaret. I det bidrag som fanns att söka för att förbättra inomhusmiljön"försvann" ca till nyproduktion av bostäder, eftersom det iförsta skedet inte rådde tillräckligt stor efterfrågan på allergibidrag.Ansökningarna kom i ett senare skede, men då fanns inte längre medel atttillgå. Istället valde regeringen i samarbete med att införa ettskatteavdrag på arbetskostnaden för alla typer av bygginsatser, utan någonsom helst miljöprofil. Att inte fortsätta med miljöstödet var olyckligt, inteminst ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, då allergi och allergiliknandesjukdomar beräknas kosta samhället . Vänsterpartietanser att ett årligt återkommande bidrag för att rätta till problemen med sjuka-hus-miljöer i offentliga lokaler och flerbostadshus är nödvändigt och anslårdärför för det ändamålet.Bakgrund tillallergiproblemen och sjuka-hus-sjukanInomhusmiljön är en av våra viktigaste miljöfrågor och denhar kommit alltmer i fokus för debatten. Vivistas av vår tid inomhus och barnen allra mest. Därförär det viktigt att skapa sunda inomhusmiljöer. Allergier ochöverkänslighet har fördubblats varje decennium . En del av denna ökning kan tillskrivas våra allt sämreinomhusmiljöer. Forskningen har visat att barn är betydligtkänsligare för miljöföroreningar än vuxna och att barnreagerar tidigare på dålig miljö. Vart tredje barn är drabbatav allergi/överkänslighet. Man räknar med att mellan 600000 och 1 miljon människor bor i dåliga inomhusmiljöer.Dessutom dör cirka 1 200 människor medastma/allergi som direkt eller indirekt dödsorsak.De vanligast förekommande allergiska besvären är hösnuva, astma,atopiskt eksem och kontakteksem. Allergiska besvär antas bero på enkombination av ärftliga anlag, rökning, husdjur, dålig inomhusmiljö, dåligutomhusmiljö och ett antal okända faktorer. Problemen med ?´dagissjuka´´och ?´kontorssjuka´´ dök upp och kom sedan att kallas ?´sjuka-hus-sjukan´´. Orsaken till problemen kan i stort sett härledas till uppkomstenav fukt i husen. Det finns problem på grund av dålig ventilation, men dehälsobesvär som finns i inomhusmiljön beror i huvudsak på samverkanmellan mögel, ammoniakgaser och organiska ämnen i inomhusluften.Dessa problem kan sättas i samband med den byggfukt i betongbjälklaget,som stängs inne under golvmattor av plast och linoleum. Förutom fukt ibetongkonstruktionen tillförs eller tillfördes fukt i form av flytspackel ochvattenbaserat lim. Till detta kommer emissioner från målarfärg, lim, primeroch spackel. Billigare byggkonstruktioner i form av platta tak är en källa tillytterligare fuktproblem.Totalhalten av flyktiga organiska ämnen, TVOC, visar att inomhusluften iproblemmiljöer ofta har tre till fyra gånger högre halter av föroreningar ännormalt. Många menar att detta är ett ventilationsproblem, som kan åtgärdasmed enbart ett högre luftombyte. Ventilationssystem är komplicerade ochmekaniska till-och-frånluftssystem är de som är svårast att få att fungera,medan enkla ventilationssystem av typ självdrag verkar fungera bäst.Trotsdetta är det viktigt att de ventilationslösningar som finns fungerar, men förattkomma tillrätta med problemen krävs även andra åtgärder. Den fukt somfinns inbyggd måste bort.Problemen med de sjuka husen är en tickande bomb. Byggbranschen harsatt igång en folksjukdom. Det är upprörande att så många fastighetsägareinte ens bryr sig om att kontrollera om ventilationen fungerar.Lagen om obligatorisk ventilationskontroll, OVK, kom till 1992 för att lösaventilationsproblemen. 1995 skulle alla flerbostadshus vara kontrollerade.Förra året gjorde en enkät till landets samtliga kommuner för attkontrollera denna kategori. Resultatet är nedslående. Endast hälften av husenvar kontrollerade och av dessa blev en fjärdedel underkända. Resultatet ärockså väldigt varierande. I var av flerbostadshusenmed mekanisk frånluft och självdrag kontrollerade, medan motsvarande iHelsingborg, , och var gjort i av husen. Enkontroll kostar ca per lägenhet och år. Det är väldigt litet pengar medtanke på vad det kostar att inte ha en fungerande ventilation, både vad gällerenergikostnader och människors hälsa.I en utredningsrapport från , ,beställd av om de samhällsekonomiska kostnaderna tillföljd av allergiska besvär finns en rad intressantafakta. 1993 beräknades sjukvårdskostnaderna till ca , 1983 varde 2,2 miljarder kr.Sjuka inomhusmiljöer tycks framför allt förekomma på olika arbetsplatser,och kvinnor är mer drabbade än män.Våra skolor och förskolor tycks varaspeciellt hårt drabbade av förekomsten av sjuka inomhusmiljöer. Någonmarkant skillnad mellan förskolor och skolor tycks inte föreligga. Minst ärproblemen för boende i egna småhus. Bäst effekt av förebyggande åtgärderuppnås därmed i våra skolor och förskolor.Kostnaden för att åtgärda en del av inomhusmiljöproblemet, nämligenventilationssystemen, skulle enligt beräkningar i dåvarande Bostads-departementet 1988 uppgå till . Kostnader för övriga åtgärderfinns inte beräknade eller beskrivna.Allergiproblemen kostar samhället mer än , och detborde vara självklart att kommande ny- och ombyggnad i fortsättningen görsså sunt att husen inte orsakar hälsobesvär.De senaste årens debatt i miljöfrågor har handlat mer om uteluften,industriutsläpp, skogsdöd och gödsling i jordbruket. Debatten har inte påsamma sätt uppmärksammat sambandet mellan allergier och sjuka hus, trotsatt vi vistas av vår tid inomhus.AnslagA 1När det gäller verksamhetsområde angerregeringen att ramarna skrivs ner med 1997och 1998. Delar av verksamhetkommer att ifrågasättas mer . Det beror blandannat på hur de olika stöden för boendet utvecklas och vadsom händer i frågor om tillgänglighet och framtidaenergifrågor. Om utvecklingen visar på mer uppgifter förBoverket bör regeringen återkomma med nya beräkningar förBoverkets verksamhet för 1998 och 1999.A 2När det gäller räntebidragsanslaget har de totala utgifternaför budgetområde 18 nedjusterats med medutgångspunkt i att marknadsräntorna har fallit, vilketpåverkar kostnaderna för räntebidragen. Om regeringen isina prognoser för 1997-1999 räknar fel på sina antagandennär det gäller statsobligationsräntan, så får det storakonsekvenser om ränteantagandena är fel satta. Ensubventionsränta på i genomsnitt ger en kostnad på ca15 miljarder kr . högre ränta ger en kostnad påca enligt beräkningar ochantaganden för ny- och ombyggnad. Om regeringensberäkningar visar sig slå fel får det stora konsekvenser förhela utgiftsområde 18, eftersom räntebidragen svarar för ca70 % av områdets kostnader. Regeringen bör noga följautvecklingen av räntesubventionsnivåerna och återkomma i1998 års budget med nya beräkningar för räntebidragen samten justering av ramen för utgiftsområdet, om den tänktaräntesubventionsnivån avviker från den prognos somregeringen utgått från.A 7Byggforskningsrådet, BFR, och byggforskningen är viktigainstrument för utvecklingen av byggmaterial ochbyggprocesser som kan ingå i ett ekologiskt hållbartsamhälle. För att få fler fullskaleprojekt bör anslaget förbyggforskningen öka med . Neddragningen avanslagen till byggforskningen gör det svårt att bidra tillsådana projekt. Fullskaleprojekt är mycket värdefulla förforskningen, där ett samarbete mellan byggare och forskareutvecklar byggteknik och metoder. Produktionen kan avläsasi forskningsrapporter, nästan lika snabbt som den genomförs.Att bygga billigare och effektivare är viktigt, men minst likaviktigt är att bygga ekologiskt hållbara och sundainomhusmiljöer.Bland de övergripande målen för stöd till byggforskningen bör ocksånämnas satsningar på forskning och utveckling av energisnålaproduktionslösningar med material där energianvändningen är minimal vidmaterialtillverkningen. I den programstruktur som regeringen vill betona förforskningsprojekt som BFR ska stödja bör också frågan om energieffektivaproduktionslösningar och energiminimering i framställningen avbyggmaterial prioriteras. När byggforskningen på energiområdet dras ned ärrisken stor för att omfattande kompetens och kunskap går förlorade.Forskningen på energisidan bör naturligtvis fortsätta i obruten takt, utan inväntar något energipolitiskt beslut. De extramedel som Vänsterpartietföreslår till byggforskningen ska även användas på energiforskningsområdet.A 8Fonden för fukt- och mögelskador har bedrivitsin verksamhet för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Anslaget för verksamheten har omfattat 485miljoner kr, varav harutbetalats.Verksamheten förutsätts fortsätta inom en ram på60 miljoner kr, inklusive kansli- och utredningskostnader.Meningarna om huruvida fonden har lyckats med sinverksamhet är delade. En översyn av bidragsreglerna börgenomföras liksom en översyn om möjligheten att överförakansli- och utredningskostnaderna och därmed uppdraget tillBoverket.A 9Bidraget till radon i bostäder är viktigt, eftersomhälsoriskerna med radon är betydande. börnaturligtvis fortsätta med sin informationskampanj för attövertyga fler husägare om att göra mätningar och därefteråtgärda eventuella fel. Den nedgång som skett pååtgärdssidan ska inte tas som en intäkt för att behoven avradonsanering har minskat. bör uppmanas attfortsätta sin informationskampanj, och därefter bör ramenomprövas 1997 om det visar sig nödvändigt för att uppfyllade behov som finns.A 10Riksdagen har beslutat att minska bostadsbidragen med merän från och med 1 januari 1997.Vänsterpartiethar ställt sig bakom de flesta av förslagen, men vill återföra834 miljoner kr tillbaka till systemet för att motverka en deleffekter av de nu införda reglerna.Den grupp som drabbas hårdast av bostadsbidragssänkningarna ärbarnfamiljerna. De har även drabbats av minskade barnbidragm.m.Vänsterpartiet vill något förbättra barnfamiljernas situation, genom attutöka skalstegen till att gälla även 4 och 5 barn. Därmed trappas debidragsgrundande bostadskostnaderna upp två steg. Kostnaden för detta ärberäknad till 207 miljoner kr.Vi föreslår också ett stöd till barnfamiljer med låga inkomster genom atthöja inkomstgränsen för ett oreducerat bidrag eller genom en sänkning av denlägsta bidragsgrundande hyresnivån. Utformning och konstruktion av dennadel får anpassas inom den återstående ramen för anslag tillbostadsbidragen, 377 miljoner kr.I hushåll med två vuxna ska nu inkomstgränsen för oreduceratbostadsbidrag fördelas på båda inkomsttagarna. Om hushållet bara har eninkomsttagare blir bostadsbidraget avsevärt lägre i fortsättningen. Dennaförändring skedde för att stimulera hushåll till att båda ska delta iförvärvslivet. Exempel på familjer som drabbas av de nya reglerna är enfamilj där den ene först måste skaffa sig en utbildning för att komma ut påarbetsmarknaden eller där någon väljer att studera i syfte att byta yrke ellergåvidare i karriären och lever på studiemedel. Detta premieras inte i det nyabostadsbidragssystemet även om det är en heltidssysselsättning. Barabidragsdelen i studielånet blir bostadsbidragsgrundande. Därför kan denstuderande inte dra nytta av sin del av den bidragsgrundande beräkningen fördet totala bostadsbidraget. Detta är orimligt i tider, där regering och riksdaggör en kraftig satsning på studier för vuxna och förväntar sig att de ska satsapå detta. Arbete och studier blir olika värderade. Det stämmer illa med tal om?´livslångt lärande´´ och ?´utveckling genom höjd kunskapsnivå´´.Vänsterpartiet föreslår därför att bidragsberättigade hushåll med barn, där denene studerar och saknar annan inkomst än studiebidraget, blirbidragsberättigade på samma villkor som hushåll med barn och bara eninkomsttagare.Uppskattad kostnad för detta är 120 miljoner kr.I och med att bostadsbidraget för personer utan barn togs bortförsvann rätten till bostadsbidrag för den gruppen studerande, medan de somär fortfarande har den rätten. Detta är en olycklig situation,eftersom de studerandes villkor är lika, oavsett ålder, och att rätten tillstudiebidrag och lån har en helt annan åldersindelning. bör destuderandes villkor behandlas inom studiemedelssystemet och även omfattaboendekostnaderna.Vänsterpartiet anser att bostadsbidragsreglerna förungdomar tills vidare ska omfatta även studerande med rätt till studiebidragoch studiemedel. En sådan åtgärd är helt i linje med regeringens syn påstudier och fortbildning. Uppskattad kostnad för detta är 30 miljoner kr.Bostadsbidraget för ungdomar är konstruerat för att passa vid studier, dåendast studiebidragsdelen räknas som inkomst.