mot · GJ02Fi82 · 1996-05-02 00:00:00 — Människor går från AMS-åtgärder till arbeten i privat tjänstesektor.2) En reformering av som innebär att en otympligcentral planeringskoloss ersätts med en smidig ledningsfunktion därfältverksamheten prioriteras. är det få som saknar den gamlaskolöverstyrelsen (SÖ). Avregleringen inom skolan har varit värdefull och påmotsvarande sätt skulle en avreglering på det arbetsmarknadspolitiskaområdet innebära effektivitetsvinster.3) Lokal samverkan mot arbetslösheten där kommuner, försäkringskassaoch arbetsförmedling samverkar innebär rationalitets- och effek-tivitetsvinster. Man ökar slagkraften i arbetet med att finna arbetstillfällenutanför de rena åtgärderna och man ökar möjligheterna till rehabilitering viasamverkan. Därför måste regeringen driva denna fråga betydligt meroffensivt än vad som är fallet. Detta innebär minskade kostnader förarbetsmarknadsåtgärder.4) Inom en bred försöksverksamhets ram skall a-kassemedel kunnaanvändas flexibelt i lokal samverkan för att förhindra att kommunaltanställda drivs ut i öppen arbetslöshet. Också denna möjlighet skulle minskatrycket på rena arbetsmarknadsåtgärder.Till dessa kommer rent tillväxtfrämjande åtgärder som exempelvis enmoderniserad arbetsrätt, ökade möjligheter att få fram riskvilligt kapital m m.Dessa förslag beskrivs under avsnittet En politik för tillväxt.Den i beslutade sänkningen av lönebidragsnivån föranställningar av arbetshandikappade har lett till omfattande varsel ochuppsägningar i de organisationer som inte förmår bära en ökad perso-nalkostnad. Det är oacceptabelt att öka på arbetslöshetsköerna på detta sätt,varför vi föreslår att lönebidragsnivån för ideella organisationer återförs . Finansiering kan ske genom omfördelningar från A 2-anslaget.Den förändring i lönebidragsförordningen som beslutat ominnebärande att man inte längre skall beakta risken för uppsägning vidomförhandling av lönebidragsnivån bör rivas upp och den tidigareförordningen bör gälla.Totalt bör regeringens förslag till utgiftsramen för område 14 minskas med2 och med och1999.Utgiftsområde 15: Studiestöd, och Utgiftsområde16: Utbildning och universitetsforskningUtgiftsområde 15 omfattar utgifter för studiefinansiering förstudier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier.Utgiftsområde 16 omfattar utgifter för skolväsendet,vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,högskoleutbildning samt universitetsforskning.Regeringen har i regeringsförklaringen och i andra sammanhang kon-staterat att en satsning på utbildning och då i första hand vuxenutbildning ärett högt prioriterat område. Dåvarande finansministern att regeringen avsåg att presentera ett paket innehållande100 000 nya utbildningsplatser. I vissa sammanhang har det till och medtalats om 130 000 nya platser.Samtidigt föreslog regeringen tidigare i prop 1995/96:105kraftiga neddragningar av de extra studieplatser inom komvux och påfolkhögskolorna som inrättats av arbetsmarknadspolitiska skäl. Det förslagetmotsatte sig en majoritet i utbildningsutskottet, vilket ledde till attförslagetbordlades.När man skärskådar regeringens förslag i den proposition som nuföreligger står det klart att det inte handlar om 100 000 nyautbildningsplatser. En stor del av platserna existerar men underbenämningen "arbetsmarknadsbetingade satsningar". harlänge hävdat att satsningar på utbildning inte kan vara konjunkturbetingade inågon större omfattning. Vi stöder därför regeringens förslag när det gälleratt omvandla de tillfälliga platserna till permanenta.Antalet nya platser inom den högre utbildningen har ökat med 50 procentsedan 1988. Kringresurser i form av kvalificerade lärare, välutrustadebibliotek, platser för självstudier och andra lokaler har dock inte tillförts isamma omfattning. Risken är därför stor att kvaliteten i undervisningen blirlidande om ytterligare platser tillförs i alltför snabb takt. Vi kristdemokratervill därför gå fram i något långsammare takt när det gäller tillkomsten avantalet nya platser inom komvux för och inom högskolan för år 1998och 1999, helt enkelt därför att den utbyggnadstakt regeringen föreslår inte ärrealistisk om kvaliteten inte skall urholkas. Resurser för studiemedel minskasi motsvarande grad.Man kan dessutom ifrågasätta klokskapen i att enbart satsa på eftervårdoch inte på förebyggande insatser. Alltfler elever lämnar grundskolanutan att kunna läsa och skriva och utan andra elementära kunskaper.Samtidigt tvingas kommunerna av ekonomiska skäl utöka antalet elever perklass och dra ned på den personal som är till för elever med särskildastödbehov. En viktig del av utbildningssatsningen måste därför göras inomgrundskolan och gymnasieskolan. Bland annat för att möjliggöra förkommunerna att genomföra nödvändiga satsningar eller åtminstone hejdanedskärningarna inom skolans område har vi tidigare i motionen presenteraten politik som sammantaget leder till en förstärkning av kommunsektornmed i jämförelse med regeringens politik.Kristdemokraterna vill också ha en annan fördelning än regeringen av demedel som anslås för vuxenutbildning. Inom den ram som vi föreslåråterkommer vi med förslag om en utökning av antalet platser vidfolkhögskolor och studieförbund. Komvux, folkhögskolor och studieförbundär tre utbildningsformer som kompletterar varandra. Alla tre bör därför fåutökade resurser.Kristdemokraterna kommer också att inom ramen anvisa medel för attåterställa barntillägget i svuxa. Det är en förutsättning för att mångaensamstående föräldrar skall kunna studera. Alltför många av dem har redantvingats avbryta sina studier sedan regeringen med kort varsel drog inbarntillägget 1995.Vi kommer liksom tidigare att avvisa anslag till stipendier på 10 000kronor för dem som genomgår basåret på komvux. Vi anser bl a också att detsärskilda N/T-stödet bör tas bort liksom att studiemedel bör ges i relation tillresultat.Sammantaget bör regeringens förslag till utgiftsram för område 15 minskasmed , med 1998 ochmed 1999. Utgiftsramen för område 16 bör likaledesminskas med 1997, med 1998 ochmed 1999.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfundoch fritidUtgiftsområdet omfattar kulturområdet, dvs bland annatmuseer, kulturminnesvård, konstnärer, teater, dans, musik ,bibliotek, hemslöjd och den samiska kulturen.Kristdemokraterna föreslår en ökad satsning på utbildning påfolkhögskolor och studieförbund i jämförelse med regeringens utbild-ningssatsning. Vi anslår medel för detta i en utökad utgiftsram med 180miljoner kronor för vart och ett av åren 1997 t o m 1999.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeUtgiftsområdet omfattar främst räntebidragen,bostadsbidragen, verksamhet ochlänsstyrelserna. Avgörande för utfallet av anslaget förräntebidrag, det största sakanslaget inom området, ärnaturligtvis räntenivån och den allmänna ekonomiskautvecklingen.När det gäller kostnaderna för bostadsbidrag har dessa kraftigt ökat undersenare år. Orsaker är att finna i skatteomläggningen 1991, hög ränta ochbyggkostnadsutvecklingen med höga boendekostnader som följd. Den högaarbetslösheten och vissa regeländringar har också haft stor betydelse. Deåtgärder som regeringen föreslagit, bl a i prop 1995/96:186, för att brytakostnadsökningen, är nödvändiga, inte minst när det gäller att komma tillrätta med ett befarat omfattande fusk, enligt en undersökning utförd avRiksrevisionsverket.Även om det finns skäl att minska bostadsbidrag till bostäder som liggerbetydligt över vad som kan anses vara en normal ytstandard får integränserna sättas på ett sådant sätt att familjer som bor i relativt normalabostäder drabbas på ett oacceptabelt sätt. Det är ytterst angeläget attregeringen noggrant följer effekterna av de förordade ytbegränsningarna ochför fram förslag till justeringar om det visar sig erforderligt. Ävenövervältringseffekter på kommunerna när det gäller socialbidragen måstenoggrant följas.I den bostadspolitiska utredningen, som lämnar sitt slutbetänkande ,är även representerade. Vi följer med intresse deförändringar som kan komma att aktualiseras när det gäller stödet till denframtida produktionen av bostäder. Intressanta överväganden gäller bl afördelningen mellan generellt, riktat och behovsprövat stöd.När det gäller besparingarna till följd av de aktuella länssam-manslagningarna i och är inte minst de berördalänsstyrelserna själva ytterst tveksamma till realismen i föreslagnasparnivåer. godtar dock i detta läge de beräkningarregeringen presenterar.Vi föreslår på annat ställe i motionen en sänkning av fastighetsskatten till1,och att denna sänkning finansieras med sänkta räntebidrag. Dettainnebär att regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 18 börminska med för vart och ett av åren 1997, 1998 och1999.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfaldoch naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor,bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöforskning, avfallsforskning,kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor koppladetill kärnkraften samt internationellt miljösamarbete.Regeringens tal om det ekologiskt uthålliga samhället faller platt tillmarken när man genomför omfattande besparingar på miljö-området. Talet om miljösatsning på får ingen praktiskbetydelse när man skär ned anslagen för miljöförbättrande åtgärderi denna region.Från sida har vi prioriterat miljösatsningar i tidigarebudgetförslag. Vi fortsätter med denna hållning och anslår utöverregeringens förslag , vilket är ramhöjande för utgifts-området. Fortsatta kalkningsinsatser och fortsatt satsning påmiljöförbättrande åtgärder bör prioriteras.I detta budgetförslag föreslås också på annan plats införandet av enavfallsskatt . Detta är såväl en viktig del i kretsloppssamhälletsom ett sätt att finansiellt klara allmänna miljösatsningar.Utgiftsområde 21: EnergiUtgiftsområdet omfattar anslag för energiforskning ochenergiteknisk utveckling samt stöd till upphandling avenergieffektiv teknik.Kristdemokraterna har i aktivt medverkat till attförutsättningar skapats för en bred parlamentarisk uppgörelse omomställningen av energisystemet. Det är vår förhoppning att kommandepartiledaröverläggningar skall leda till stabila spelregler för aktörerna påenergimarknaden till gagn för såväl miljön som tillväxten.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar utgifter inom ramen för EU:sgemensamma jordbrukspolitik, den gemensammafiskepolitiken samt nationellt beslutade åtgärder inom dessanäringar. Dessutom ingår utgifter för växtskydd, djurskyddoch djurhälsovård samt livsmedelskontroll. Anslag till högreutbildning och forskning som rör biologiska naturresurseringår i utgiftsramen, liksom utgifter för bl a rennäringen.Det måste ur sysselsättnings- och resurssynpunkt vara en riktig princip attanvända sig av EU:s jordbruks/miljöstöd fullt ut vilket nu inte sker.Kristdemokraterna anslår i detta syfte. Besparingen påjordbrukets avbytartjänst avvisas, varför ramhöjningen på utgiftsområdet blirtotalt för vart och ett av de tre budgetåren 1997-1999.Utgiftsområde 24: NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologiskinfrastruktur, marknads- och konkurrensfrågor, tekniskforskning och utveckling, konsumentfrågor, kooperativutveckling samt exportfrämjande.Tjänstesektorn är mycket progressiv. Försäljningen av tjänsterkommer att få ett allt större utrymme i relation till varuproduktionoch -försäljning. Tjänstesektorn är arbetsintensiv. Vi kristdemokrater är heltövertygade om att stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalettjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Också urresurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, t ex närdet gäller reparationer och underhåll, angeläget.Tjänsteproduktion är diskriminerad i skattehänseende. Denna diskri-minering måste brytas för att sysselsättningen i branschen skall öka. Attgenerellt minska tjänsteföretagens kostnader genom t ex sänkt moms ellersänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, i dagslägetvara en alltför dyr åtgärd. Sänkningen skulle behöva vara stor för att någonmärkbar förändring skulle märkas vad gäller exempelvis sysselsättningen.Kristdemokraterna ställer sig därför positiva till regeringens förslag tillselektiv lösning, nämligen det ROT-avdrag man aviserar. Vi menar dock attdenna möjlighet till skattereduktion bör vidgas till att omfatta fler tjänsterriktade till hushållen. Hushållssektorn har en stor potential för köp av olikatjänster. Mer om vår syn på tjänstesektorn och hur denna kan stimulerasfinns i avsnittet En politik för tillväxt (4.3). Där föreslås att basen förarbetesom berättigar till avdrag breddas och att det procentuella avdraget förarbetskostnader höjs. Vi räknar med minskade skatteintäkter till följd avdetta - med , med 3 750 miljonerkronor och med 5 000 miljoner kronor.För att möjliggöra en sänkning av arbetskostnaderna i tjänstesektornföreslår att utgiftsramen för utgiftsområde 24 utökas meden beräknad stigande årlig kostnad för hemservice enligt dansk modell. Dettainnebär i jämförelse med regeringens förslag en ökning för utgiftsområdetmed , med 1998 och med1 1999.Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgetenDen större delen av socialförsäkringarna redovisas påstatsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten ligger dock denallmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samtarbetsskadepensionen. De socialförsäkringar som redovisasvid sidan av statsbudgeten ingår dock i det totala utgiftstaksom skall anges för staten.Regeringen aviserar i den föreliggande propositionen besparingar i ATP iform av sänkt barnpension. Barnpension utgår till barn som är (ivissa fall ) från folkpension och ATP om en eller båda föräldrarnaavlidit. Förutsättningen för att barnpension från ATP skall utbetalas är attden avlidna föräldern eller de avlidna föräldrarna hade ATP eller skulle hafträtt till ATP. kan inte ställa sig bakom den besparingregeringen aviserar. En sådan besparing blir till sin karaktär retroaktiv,vilketinte kan accepteras.Kristdemokraterna föreslår besparingar inom området socialförsäkringarutanför statsbudgeten. Det gäller bl a en successivt avvecklad delpension ochen höjd reell pensionsålder. Genom aktiv rehabilitering och ett minskat antalförtidspensionärer bör den genomsnittliga pensionsåldern kunna höjas medett halvt år fram till 1999.Sammantaget innebär politik på detta område attutgiftsramen i jämförelse med regeringens förslag bör sänkas med 1997, med 3 000 miljoner 1998 och med 5 000 miljoner1999.Förslag till utgiftstakVi har ovan redogjort för vår preliminära fördelning av dettotala utgiftstaket på olika utgiftsområden. Vi avser attåterkomma med en definitiv fördelning underbudgetbehandlingen . Vårt förslag till utgiftstak för destatliga utgifterna för blir (+1 109 miljoner kronor), för blir utgiftstaket (- ) och för år 1999blir utgiftstaket (- 3 006 miljonerkronor).Kristdemokraternas förslagangående statliga inkomsterI regeringens föreliggande proposition lägger man inte framnågra nya förslag på den statliga inkomstsidan. Man aviserardock några förslag, vilka nedan kommeratt kommentera. Vi vill också ge förslag till ökade respektiveminskade inkomster för staten. Syftet är i detta sammanhangatt ge en mer heltäckande bild över hur det kristdemokratiskabudgetalternativet ser ut. Vi kommer dock att återkommanärmare i denna fråga vid höstens budgetbehandling.Ökade inkomsterDen sänktes momsen på livsmedel från 21 . Åtgärden motiverades främst av förmentfördelningspolitiska skäl, trots att sänkningen av momsenbetyder mest, i kronor räknat, för de relativt välbeställda.Detta gjordes som regeringen genomfördeförsämringar inte minst för sjuka och arbetslösa.Kristdemokraterna motsatte sig sänkningen just avfördelningspolitiska skäl.För att kunna finansiera reformer och förbättringar för grupper som i dagkan sägas vara de sämst ställda skulle en höjning av livsmedelsmomsenkunna vara motiverad. Höjningen skulle drabba alla, men de reformer ochförbättringar som därmed skulle kunna föreslås kommer de sämst ställda tilldel. Det handlar om höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen,sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, om förbättrade barnbidragmed låginkomstprofil, införande av vårdnadsbidrag, förstärkningar i fleraavseenden för de sämst ställda pensionärerna, oförändrat högkostnadsskyddinom sjukvården och inte minst en rejäl satsning för nya jobb. Det senare ärden viktigaste fördelningspolitiska förbättring som kan genomföras.Vi verkar för en förbättrad konkurrenssituation både i produktions- ochdetaljistledet. Genom ytterligare åtgärder på detta område kanlivsmedelspriserna pressas. Vi tror därför inte att den höjda livsme-delsmomsen kommer att slå igenom fullt ut i konsumtionsledet.Kristdemokraternas syn på statligt företagande baseras på principen attkonkurrensutsatt verksamhet som inte av t ex hälsomässiga eller sociala skälbör vara kopplad till staten, skall bedrivas av privata intressenter.Staten skall, enligt vårt förmenande, sätta ramar och övervaka spelreglernapå marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, men inte sköta företagandet. Ettsamhällssystem som bygger på att staten både agerar domare och dessutomdeltar i spelet skapar en rad problem. Ett av problemen är att de statligaföretag som utvecklas och växer får svårt att skaffa nödvändigt kapital förnyinvesteringar. Ett annat problem handlar om riskerna för snedvridning avkonkurrensen. Ytterligare ett är att det finns en risk att investeringar integörspå ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna att skapanya jobb. Ett fjärde problem är att det finns en risk att ett ev fallissemangdrabbar angelägen verksamhet inom den offentliga sektorn såsom vård ochomsorg.Företagen mår bra av aktiva och intresserade ägare som kan satsa inte baranär ett företag är krisdrabbat utan också på ett framåtsyftande sätt. Detta kanstaten definitivt inte göra i rådande statsfinansiella läge. Därför innebärägarspridningen att företagens livskraft och effektivitet ökar.Staten bör alltså gå vidare med ägarspridning och sälja ut statliga företag.Det minskar statsskulden och bidrar till att minska den offentliga sektornsandel av samhällsekonomin, vilket är en grundförutsättning för att långsiktigtminska det totala skattetrycket.Skälen för privatiseringar är:- att renodla statens roll-- att sprida ägandet-- att skapa mer livskraftiga företag-- att skapa utrymme för nödvändiga investeringar i de företag som ärstatliga-- att minska statens räntebörda genom ett minskat upplåningsbehov.-Under fyrpartiregeringen påbörjades ett arbete för att minskastatens ägande i 35 namngivna företag. Tillsammansrepresenterade dessa företag ett värde på över 100 miljarderkronor. Av de 35 företag som regeringen fick riksdagensbemyndigande att sälja helt eller delvis har 20 sålts elleröverförts till annan ägare. Sammanlagt har dessaförsäljningar inbringat till statskassan(exklusive försäljning av Nordbanken) och minskat statensupplåningsbehov med motsvarande belopp och därmedminskat statens ränteutgifter.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företagsom är hel- eller delägda av staten blir föremål för försäljning, helt ellerdelvis. Till dessa företag hör , , ,, och Nordbanken. Beträffande vissa större företag,som t ex , bör vissa omstruktureringar och kanske en uppdelningske för att bryta marknadsdominansen. De företag som är aktuella är sådanasom är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopol kan intesäljas innan omstrukturering skett. Det finns självfallet ingen anledning attbyta ett monopol mot ett annat. Vid utförsäljning bör enligt vår uppfattningallmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. Syftet äratt sprida ägandet och på så sätt erhålla ett nära deltagande i den privatasektorns och företagens utveckling. vill ökaambitionsnivån i utförsäljningen av statliga företag för att kunna nedbringastatsskulden och räntebördan. Utförsäljningarna från den lista av företag somfastställdes av den tidigare regeringen bör genomföras så att ränteeffektenminus uteblivna inleveranser blir större 1997, 1998 och 1999.Ett flertal områden har ingen eller reducerad moms. Som exempelkan nämnas att moms på spel och dobbel ger , full momspå porto ger 0,5 miljarder, finansmoms ger ca 2 miljarder. Vi föreslår attregeringen återkommer med förslag som ökar momsintäkterna medsammanlagt 2 miljarder under perioden.För att åstadkomma en anpassning till kretsloppsprincipen föreslår vi att enavfallsskatt införs enligt tidigare presenteradeförslag. Inkomstförstärkningen blir under perioden.I motionen föreslås ett återinförande av vårdnadsbidraget. Av debesparingar om ca som kommunerna gör dras 2,6miljarder in till staten.Minskade inkomsterFör att utveckla tjänstesektorn och skapa nya jobb föreslår vien skattereduktion som i förhållande till regeringens förslagär mer omfattande beträffande både basen och nivån. Viräknar med ett skattebortfall som är 3 000 miljoner kronorstörre än regeringens , större1998 och större 1999.För att sänka skattetrycket föreslår en sänkning avfastighetsskatten till som finansieras med sänkta räntebidrag imotsvarande mån. Denna åtgärd är även ett led i att sänka företagsstöden ochminska skattebelastningen. växlas mellan sänkt skattoch minskat bidrag.En åtgärd som vittnar om bristande förståelse för företagandets villkor ärbeslutet att tidigarelägga redovisnings- och betalningstidpunkterna för momsfrån den 5 i andra månaden till den 20 efter redovisningsperioden.Den nu föreslagna ändringen av momsperioden gäller endast för företag meden årsomsättning . Vi föreslår en återgång församtliga företag till de tidigare reglerna för momsinbetalning.Månadsredovisningen accepteras dock. Inkomsterna beräknas minska med140 1997, 280 miljoner 1998 och 420 miljoner 1999.Samma okänslighet för negativa effekter visas i förslaget att förlängaarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen till en månad. Att företagen utantillräcklig kompensation skall ta ansvaret för de anställdas sjukförsäkringunder en hel månad kommer inte endast att ha en hämmande effekt pånyanställningar, det finns dessutom risk att många känner sig tvingade attforska i de arbetssökandes sjukdomshistoria. Detta kommer att ökautslagningen av svaga grupper. Detta medför minskadeinkomster på under perioden.Den höjning av förmögenhetsskatten på risksparande som föreslås genomatt beräkningsunderlaget för noterade aktier skall höjas från 75 till 100procent avvisas. Effekterna blir minskat svenskt enskilt aktieägande och ökatkollektivt, institutionellt ägande. Minskade inkomster beräknas till ca 400miljoner kronor under perioden.Införandet av värnskatten var en olycklig höjning av marginalskatternasom urholkar effekterna av skattereformen. vill i ställetslopa grundavdraget vid statlig inkomstskatt. Detta ger minskade inkomsterpå netto 1997 och 1998.Riskkapitalförsörjningen är ett av huvudproblemen för mindre ochmedelstora företag. föreslår därför attdubbelbeskattningen på riskkapital avskaffas i två steg. 1997 sänksutdelningsskatten till för att helt avskaffas. Därmeduppnås likvärdiga villkor mellan riskfritt sparande i bank och risksparande iaktiebolag. Inkomsterna minskar 1997 med och 6 500miljoner de följande åren.Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor exportav patent och uppfinningar som exploateras i andra länder.