mot · GK02Ub5 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Liberal forskningspolitikSammanfattning Vi slår vakt om mångfalden i forskningsfinansieringen och avvisarregeringens försök att ta kontrollen över forskningsstiftelserna Vi anser det fel att den socialdemokratiska regeringen ser forskningensom ett besparingsobjekt för att den förra regeringen överfördelöntagarfondsmedel till forskning Vi tillför forskningsråden medel så att den allvarligaste delen avregeringens neddragning kan unvikas, nämligen besparingen på 230milj kr på grundforskningen. Vi värnar systemet med målstyrning och säger därför nej till förslagetatt dra in överskottsmedel från högskolorna Vi prioriterar högskolelärarnas forskarutbildning Vi satsar på fler doktorandtjänster som ett led i ett program att ökaantalet doktorsexamina från dagens ca 1.500 till 2.500 Vi anser att pedagogisk skicklighet bör vara ett av kraven förlektorstjänst Vi avvisar allmänna riktlinjerna för forskning , , bör få en koordinerande uppgift förgenusforskningen och därmed avvisar vi ett nytt genussekretariat skall avgöra när en högskola erkänns som universitetutifrån på förhand kända kriterier.Liberala grundstenar förforskningspolitikenHögre utbildning och forskning är de viktigaste faktorernaför att långsiktigt behålla och öka vårt lands kulturella ochsociala välfärd. Globaliseringen, kunskapstillväxten,teknikutvecklingen och ökad konkurrens ställer stora krav påde länder som vill tillhöra de mest utvecklade. Det är intesjälvklart att skall höra dit. Det handlar om attåstadkomma ett kompetenslyft i hela befolkningen. Vi hartappat i jämförelse med de främsta menkonkurrensen ökar från länder i , ochEuropa. Därför var den borgerliga regeringens beslut attanvända löntagarfondernas medel till långsiktiga ochstrategiska forskningsinsatser och forskarutbildning mycketbetydelsefullt. Även beslutet att ge fonderna en annorlundastyrning och juridisk status var betydelsefullt; mångfald avfinansiärer ger utrymme till mångfald av idéer.Utbildning och forskning som är högskolans huvuduppgifter är i mångtoch mycket delar i en gemensam process. Därför bör alla som är verksammasom lärare också bedriva forskning.Folkpartiet liberalerna bejakar frihet, mångfald och konkurrens inomhögskolesystemet i alla avseenden. Att söka sprida makten över utbildningoch forskning på många händer är centrala inslag i liberal utbildningspolitik.Högskolorna är viktiga deltagare i samhällsutvecklingen. Där vistas ungamänniskor som präglas för resten av livet av de attityder och förhållningssättde möter inom högskolan.Högskola och forskning har folklig legitimitet i samhället. Dettaförhållande kan brista om människor/skattebetalarna inte uppfattar atthögskolan arbetar för att nå gemensamma mål. är det viktigt atthögskolornas identitet och autonomi inte går förlorad i alla förväntningar påatt de skall vara motorer i den regionala och nationella utvecklingen. Det ärviktigt att forskarna inte lovar "för mycket". Varken politiker eller forskarebör uppamma en okritisk tilltro till att forskning på kort sikt kan ta nedarbetslösheten. Det är inte så enkelt att om mera pengar stoppas in iforskning så kommer ekonomisk framgång som ett brev på posten. Det finnssamband, men inte så direkta som man i vissa sammanhang vill påstå.Forskning vid de nya högskolornaDet är viktigt att inte öka polariseringen mellan gamlauniversitet och nya högskolor. Det är mera av samarbeteSverige behöver och mindre av misstänksamhet ochvaktslående om det bestående. Alla, både "gamla och nya"skall självklart löpande kvalitetsbedömas och utvärderas.Verksamheter som inte klarar kvalitetskraven måsteförbättras eller försvinna oberoende av var de är lokaliserade.Den fortsatta uppbyggnaden av fasta resurser på de nyahögskolorna bör ske i den takt som uppsatta kvalitetskravnås. Utgångspunkten måste vara att forskningen vid de nyahögskolorna skall bedömas och bedrivas med samma krav påkvalitet som gäller för all forskning, en utgångspunkt somde själva med emfas instämmer i.AnslagsfrågorDet är i det närmaste omöjligt för ett oppositionsparti attgenomlysa och bedöma alla regeringens förslag på dettaområde, som de förs fram i forsknings- ochbudgetpropositionerna. Svårigheterna blir än större dåregeringen anger att ytterligare skall sparasår 1999 men inte ger någon ledtråd på vilka områden samtanvänder stiftelsernas medel för att täcka nya satsningar ochkompensera nedskärningar, som om man hade full kontrollöver medlen. Så är ju långt ifrån fallet, även om de aktuellalagändringarna skulle accepteras av en majoritet i riksdagen.Stiftelsernas medel är uppbundna i långsiktiga satsningar ochmåste användas i enlighet med ändamålsbestämmelserna irespektive stiftelseurkunder. Risken är uppenbar attosäkerheten om forskningsfinansieringen gör att högskolornatvekar om mera långsiktiga forskningsåtaganden.Vi anser det beklagligt att regeringen tar den förra regeringens kraftfullaforskningssatsning med löntagarfondsmedel till intäkt för att nu spara påforskningen. Vi tror att det i ett långsiktigt samhällsekonomiskt perspektiv ärfelaktigt. Vi har i det läge som uppkommit ingen möjlighet att anvisa enfinansiering som kan kompensera hela den besparing som regeringenföreslår. Av statsfinansiella skäl accepterar vi alltså, om än med stor tvekan,en del av den besparing regeringen föreslår. Vi menar emellertid att den mestskadliga delen av denna besparing bör stoppas - vissa besparingar är sämreän andra. Vi anser att grundforskningen, som mer än något annat är statensansvar, i görligaste mån måste skyddas från besparingar. Vi föreslår därföratt ytterligare tillförs forskningsråden jämfört medregeringens förslag, vilket torde innebära att grundforskningen inte behöverdrabbas av regeringens neddragning. Vi finansierar detta genom förändringari andra delar av högskolesystemet och genom att tillföra medel från andrautgiftsområden i budgetalternativ. En del av finansieringen liggeri att vi anser att planeringen för ett nytt tekniskt forskningsinstitut iGöteborgkan avbrytas till vidare, då projektet förefaller otillräckligt motiverat ochförankrat.De yrkanden om förändringar i statsbudgeten som föranleds av förslagen idenna motion framställs i vår motion om högre utbildning.Kvalitet förutsätter forskarutbildadelärareStörre omsorg måste läggas ned på att rekrytera tillforskarutbildning, både män och kvinnor. De nyahögskolorna är en viktig bas för rekrytering. Fakulteternaborde inom ramen för ett samarbete med de nya högskolornaanordna introduktionskurser i forskning som ger insikter ivetenskapligt arbete och metoder, handledarorganisationm.m. Alla de som önskar och som är lämpade förforskarutbildning bör också ha möjlighet att genomföra ensådan inom en acceptabel tid. Då krävs tillgång tilldoktorandtjänster som ger den stabilitet som behövs för attunga människor skall välja att studera vidare i enforskarutbildning. De är ju också i den ålder då det äraktuellt att bilda familj.Vi vet också att kvinnors intresse för att forskarstudera är mycket knutettill om det är möjligt att få en doktorandtjänst eftersom den ger en socialtrygghet. liberalernas ambition är att finansiera och inrättadoktorandtjänster i en omfattning som krävs för att nå vårt mål, 2.500doktorander skall examineras från år 2000.Kvaliteten i högskolans utbildningar är beroende av att det finns tillräckligtantal lärare som har forskarutbildning och pedagogisk utbildning. Den somutses till professor skall ha visat både vetenskaplig och pedagogiskskicklighet. Kravet på pedagogisk skicklighet gäller inte lektorer eller annanlärartjänst inom högskolan. Vi menar att det ger fel signaler och atthögskolelagen bör ställa pedagogisk skicklighet som krav även förlektorstjänst. Om inte vi värnar kvalitetskraven kan den snabba och storaökningen av antalet platser bli ett dyrbart misslyckande. För att upprätthållakompetensen borde det vara en självklarhet att alla forskarutbildade lärarebåde undervisar studenter och bedriver egen forskning. Även professorerna ihögskolan bör undervisa studenter på alla nivåer.I dag är av lärarna på de nya högskolorna forskarutbildade vilketkan jämföras av lärarna på universiteten. För att säkerställakvalitet i undervisning och forskning bör resurserna, som avsätts tillforskning vid de nya högskolorna, i första hand finansiera forskarutbildningför lärarna.Synen på stiftelserna är en skiljelinjeEn ideologisk skiljelinje mellan socialdemokraterna ochFolkpartiet är synen på forskningsstiftelserna. Tanken när deinstiftades var att som medlen skulle stimulerastrategisk och långsiktig forskning och forskarutbildningskulle makten över forskningens finansiering spridas.Naturligtvis skall stiftelserna diskuteras och utvärderas menSocialdemokraterna har förklarat stiftelserna "krig" och lagtner mycket energi på att hitta vägar för att omintetgöra dem.Vi avvisar i en motion med anledning av prop. nr 1996/97:22förslaget att regeringen skall kunna ändra sammansättningeni styrelserna. Därmed avslår vi i denna motion vadregeringen anför om riktlinjer för ändringar istiftelseförordnandena.MålstyrningFolkpartiet liberalerna är kritiska till den socialdemokratiskaregeringens vilja att centralstyra och likrikta. Vi vill vakaöver att högskolorna har de instrument som krävs för attuppfylla de mål som riksdag och regering har ställt upp. Tillskillnad från den socialdemokratiska regeringen accepterarvi att uppsatta mål kan nås på olika sätt, med hjälp av olikamedel och metoder. Vi ser inte olikhet som ett hot utan somen resurs och mätare av kreativitet och fantasi. Självklartskall rättssäkerheten för studenterna garanteras genom enlångsiktighet i systemen och en skyldighet för högskolor attinformera om förändringar. Förändringarna som genomförtsav styrsystem och resursfördelning har mottagits väl avhögskolorna och en svag förändringsvind kan kännas, menännu tämligen lite av konkret förändringsarbete. Fortfarandeär ledarskapet i många fall otydligt och studentinflytandetalltför lågt.När nu regeringen så tydligt markerar centralstyrning genom att dra in tillstatskassan av medel som högskolorna sparat för framtida bruk så finns riskför att engagemanget och lusten till förändring avtar. liberalernaaccepterar inte att medlen skall återföras till statskassan eftersomindragningen minskar tilltron för det målstyrda resurssystemet.Grundforskning måste värnasDet har skett en förskjutning från grundforskningtill tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Iförkortningen FOU har U en betydande andel av resursernaoch är mindre utvärderat och mindre utsatt förkvalitetsdrivande konkurrens. Detta är inte äroproblematiskt. Vi är oroliga för att kortsiktiga nyttoeffekterbetonas och får en alltför stor del av forskningsresurserna.Grundforskningen behövs för att långsiktigt bygga upp nykunskap inom olika områden men krävs dessutom för attfrämja mångvetenskapligt samarbete. Den vetenskapligautvecklingen sker ofta i gränsområdet mellan ämnen,miljörelaterad grundforskning är ett sådant område,molekylärbiologi ett annat. Bara genom ökadegrundkunskaper kan problem definieras och lösningar sökas.Vi har tidigare av statsfinansiella skäl accepterat dengenerella besparingen. föreslår regeringen ännu enbesparing på anslagen till forskningsråden vilket har tilleffekt att resurserna till grundforskning minskar ytterligare.Detta kan vi inte acceptera utan vi återför medel tillgrundforskningen via forskningsråden underUtbildningsdepartementet.Mål för forskningspolitikenI de mål för forskningspolitiken som regeringen föreslårfinns heller inget mål som direkt relateras tillgrundforskningen eller till dess betydelse för annanforskning. Regeringens mål är fokuserade på dagensproblem och på att söka väsentliga fakta. Grundforskningensöker naturligtvis också fakta, men som inte förrän efteråt,ibland efter mycket , kan bedömas som väsentligaeller oväsentliga. Målen som regeringen föreslår börkompletteras.Internationella forskningsprojektSveriges deltagande i gemensamma projekt i är ensatsning på grundforskning i frontlinjerna. Självklart skallverksamheter i samarbete utsättas för effektivitetskrav i formav besparingar. Lika självklart skall vårt deltagande i olikaprojekt utvärderas regelbundet. Men det är inte seriöst attgöra som regeringen nu gör dels föreslå en utvärdering avvårt deltagande, dels föreslå en mycket storbesparing.Det hade varit klokare att genomföra samma besparing som andrastatsanslag och en utvärdering. Därefter kan regering och riksdag ta ställningtill om vi skall delta fullt ut i samarbetet eller inte. Som det nu är gerregeringen en negativ signal till våra samarbetspartner i dessa forsknings-projekt vilket gör mindre attraktiv i internationellt forsknings-samarbete.Forskning med genusperspektiv,kvinnors forskning och jämställdhetI propositionen finns många förslag som vi stöder helhjärtat,exempel på det är Tema genus vid ,Kvinnohistoriska samlingarnas ansvar för dokumentationoch att genusperspektiv är ett ansvar för samtligaforskningsfinansiärer. Likaså att betona och utvecklaFora/Centrumorganisationerna och att lyfta frammansforskningen.Däremot avvisar vi förslaget att starta ett sekretariat för genusforskningvid med uppgift att stimulera genusforskning,informera, utreda och bilda opinion. Vi tror inte att ett sekretariat utanstabilförankring kan fungera optimalt. Tyvärr är inte Kvinnohistoriska samlingarnaen tillräckligt stabil förankring.Folkpartiet liberalerna anser att de fem miljonerna i stället skall användasför att förstärka FRN:s resurser för genus- och kvinnors forskning. FRN börockså få ett tydligt koordinerande ansvar mellan de olika forskningsråden.Uppgiften skall vara att kanalisera projekt, värdera kvalitet och prioriteraprojekt men också att fungera som resurs för genuskompetens åt övrigaforskningsråd. Det är inte meningen att forskningsråden skall "slippa" ansvarför genus- och kvinnors forskning eller att FRN skall "kontrollera ochdiktera". Syftet är att forskningsråden skall få stöd och vägledning av FRN,där kompetens finns, de bygger upp sin genuskompetens. På siktnär insikterna, förståelsen och kunskaperna om genus finns i alla forsknings-finansierade organ kan funktionen som koordinator troligen avvecklas.Redovisningar avforskningsfinansiärer skall varauppdelade efter könEn förutsättning för att brister i jämställdhet i högskolanskall kunna rättas till är att verkligheten blir sakligt ochkorrekt belyst. är till exempel SCB:sforskningsstatistik möjlig att presentera uppdelad även påkön. Vi anser att all redovisning och statistik från högskolor,forskningsråd, sektorsorgan och andra som finansierarforskning konsekvent skall presenteras uppdelad på män ochkvinnor.MångvetenskapVi delar regeringens uppfattning att samverkan mellan olikaämnen och forskningsdicipliner är nödvändig och angelägen.Forskningsrådsnämdens (FRN) insatser har varit värdefullaför att ge mångvetenskapliga arbeten legitimitet iforskarvärlden. Kvinnors ökande andel som forskare ochderas ofta annorlunda sätt att ställa frågorna har ocksåbidragit till större intresse för vetenskapligt samarbete.Dagens forskning är ofta gränsöverskridande inte bara överämnesgränser utan även över fakultetsgränser. Det ärhögskolornas ansvar att finna former för den samverkan sommåste finnas. Erfarenheterna av temaorganisationhar inte influerat till förändringar vid övriga universitet. Detär bra att regeringen nu föreslår två nya teman vidLinköpings universitet, och Etnicitet därtvärvetenskaplighet fokuseras. Det är i sammanhanget viktigtatt poängtera att för att bidra till ett mångvetenskapligtsamarbetet måste en forskare ha gedigna kunskaper i sitteget ämne.Vi är alltså mycket positiva till att hinder mellan olika områden rivs ner.Ett sådant hinder är begreppet fakulteter som finns i högskolelag ochhögskoleförordning. Det är ett mer än begrepp som när detinfördes beskrev de ämnen som då fanns. har det inte samma relevansför dagens och morgondagens ämnen och problemområden. Vi är medvetnaom att varje universitet självt avgör sin organisation och ämnesindelningmen anser att det är dags att diskutera och ifrågasätta fakultets-organisationen. Begreppet bör vidgas i högskolelag och förordning. Det börframgå att andra begrepp kan finnas som mera svarar mot en modernhögskolas forskningsorganisation.Riktlinjer för forskningDe riktlinjer som regeringen föreslår är, enligt våruppfattning, inte förenliga med de kvalitetsbegrepp somfungerar inom forskarsamhället. Risken finns att närregeringen betonar "nyttan av forskning" så starkt fårkvalitetsargument stryka på foten. Riktlinjerna är en katekesför att legitimera att stiftelsernas stadgar ändras retroaktivt.Nej till att regeringen inrättarprofessorstjänsterVi har tidigare avvisat förslag om att regeringen skall harätten att inrätta professorstjänster. Därför avvisar vi nu deprofessorstjänster som regeringen vill inrätta. Det innebärinte ett ställningstagande för eller emot behovet avförstärkning av kompetensen i de föreslagna ämnena.Vi accepterar att forskningsråden ges rätten att inrätta och finansieraprofessorstjänster som ett led i sina respektive uppdrag. Dettafår dock inte inskränka deras möjligheter att finansiera det stöd till yngreforskare som regeringen föreslår eller forskarutbildning eller att inrätta s kpost. doc-tjänster eller andra tjänster för nyutbildade forskare.ForskningsinformationVarje högskola har ett grundläggande ansvar för att spridaresultaten av den forskning som bedrivs. Dessutom ingårekonomisk ersättning för det arbetet i "prislapparna". Vi ärmedvetna om att detta uppdrag sköts olika bra med olikaengagemang av olika högskolor. Likaså har varjeforskningsråd ansvar för att informera om deforskningsresultat som den forskning gett som rådet harfinansierat. Även råden sköter uppdraget olika bra. Vi anseratt en utvärdering bör genomföras av hur högskolor ochövriga forskningsfinansiärer sköter ansvaret för att informeraom forskningens resultat.Benämningen universitetRegeringen presenterar kriterier för att en högskola skall fåbenämnas universitet. Vi anser att kriterierna borde ha entydligare definition för att undvika framtida diskussioner.Till exempel vad innebär ett antal ämnesområden? Är det tre,fyra eller flera? Vad innebär tillräcklig omfattning avgrundutbildningen? Är det antalet studenter eller antaletkurser som skall ha tillräcklig omfattning?Vi avvisar att det är regeringen som skall besluta om när och vem somskall ha benämningen universitet. Det är inte en fråga som är lämplig attpolitisera. Den högskola som anser sig uppfylla kriterierna bör begäragranskning av . Därefter bejakas eller förnekas rätten tillbenämningen universitet utifrån hur granskningen utfaller.Nya databaser är en etisk frågaRegeringen föreslår att en parlamentarisk forskningsetiskutredning skall tillsättas. Det tillstyrker Folkpartietliberalerna. Den senaste gedigna forskningsetiskautredningen besvarade i sitt betänkande SOU 1989:74Forskningsetisk prövning, frågor som: Vad lärde vi oss avMetropolit-debatten? Hur kan den etiska granskningen avforskningen förbättras? Är datalagen ett hinder för den friaforskningen? Longitudinella forskningsregister diskuteradesutförligt av utredningen ur etiska perspektiv. Det gällde bl asamtycke, rätt att ändra sig, sekretess, utdrag ur register,ansvar för register och arkivering.Nu föreslår regeringen att databaser skall byggas upp för longitudinellforskning utan att nämna ordet etik. Vi avvisar dessa databaser tills vidare.Och vi anser att den parlamentariska utredning som regeringen avser atttillsätta skall få som uppgift att göra en genomgång och värdering avanvändbarheten av de databaser som redan existerar och penetrera de etiskafrågorna.SFR - socialvetenskapligaforskningsrådetForskning om hälsorisker borde betonats betydligt tydligare iforskningspolitiska propositionen. Man tar t.ex. uppproblemet elallergi men inte de tandhälsoproblem som en delpatienter har och tillskriver sina tandfyllningar. Man tar inteupp behovet av studier av risker med olikabehandlingsmetoder och exponering för olika miljöfaktorer.Det finns en rad frågeställningar inom läkemedelsområdetsom skulle behöva utredas med epidemiologisk metodik,t.ex. om vissa blodtryckssänkande medel ökar risken förcancer eller ej.Vi har ont om epidemiologer i . Därför behöver utbudet av kvalifi-cerad forskarutbildning i epidemiologi ökas. Vi behöver fler doktorand-tjänster. I länder som och har epidemiologien en mångårigtradition medan den är en ung disciplin i . Internationella gästforskareborde stimuleras att tillbringa tid vid forskningsinstitutioner i ochvidvåra nationella register som cancerregistret, läkemedelsbiverkningsregistretoch missbildningsregistret för att tillföra oss sina kunskaper och erfarenheter.För att säkra kvaliteten på svensk epidemiologisk forskning behövs eninternationell utvärdering av den forskning som bedrivs och användbar-heten av de nationella registren. Regeringen bör ta initiativ till en sådanutredning liksom till övriga ovan föreslagna åtgärder.SLU - StatenslantbruksuniversitetSJFR - Skogs- och jordbruketsforskningsrådVi anser att bör höra undersamma departement som övriga högskolor liksom att Skogs-och jordbrukets forskningsråd bör hanteras av sammadepartement som övriga forskningsråd, d v sUtbildningsdepartementet. Speciellt som regeringen nuavvisar förslaget om att omvandla till ettsektorsforskningsråd. Till nästa forskningsproposition bör enflyttning av ansvar och resurser genomföras.På sidan 235 i propositionen presenteras forskningsprogram förnästa treårsperiod. Där står forskartjänster, vi utgår ifrån att däri ingår ävenforskarutbildningstjänster t. ex. doktorandtjänster. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitet i forskningen vid de nya högskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat anslag till grundforskning via forskningsråden underUtbildningsdepartementet,3. att avslår regeringens förslag om tekniskt forskningsinstitut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de nya högskolornas uppgift att finansiera forskarutbildning försina lärare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pedagogisk skicklighet som krav för lektorstjänster,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att examinera 2 500 doktorer ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare doktorandtjänster,8. att avslår riktlinjerna för ändring i stiftelseförordnandena,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resursfördelningssystemet och målstyrning av högskolornasverksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundforskningens betydelse,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målen för forskning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingen av det europeiska forskningssamarbetet,13. att avslår förslaget om placering avgenusforskningssekretariat i ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge FRN koordinerande uppgifter för genusforskning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla redovisningar och all statistik vad gäller forskning skallpresenteras könsuppdelad,16. att avslår förslaget om riktlinjer för forskning,17. att avslår regeringens förslag om professorstjänster ochderas lokalisering,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att genomföra en utvärdering av hur forskningsfinansiärer taransvar för forskningsinformationen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall vara som beslutar vilka högskolorsom får rätt att benämnas universitet,20.