mot · GJ02Ub9 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 har medverkat till att moderniserautbildningsväsendet och att utöka det på alla nivåer genomatt med ökad kvalitet göra det tillgängligt för fleramänniskor. Skälen är väl kända. En modern tid måste ha ettmodernt utbildningsväsende som använder sig av allamänniskors förmågor.Liberal utbildnings- ochbildningssynUtbildningsväsendet möter människor i perioder av livet därde är öppna och påverkbara i vid mening. Godakunskaper förmedlade genom kompetenta och vidsyntalärare är grundbulten. Lärarna och ledarna är modeller förvuxenlivet. De skall utöver kunskaper av bästa kvalitetförmedla attityder och värderingar som gör elever ochstudenter till ansvarstagande medborgare.Utbildningsväsendet skall ge förutsättningar för att ungamänniskor utvecklar en humanistisk människosyn,civilkurage och en vilja till globalt deltagande.Ett samhälle som skall fungera bra för alla sina medborgare i tider av snabbteknisk utveckling ställer successivt nya krav. Samhället genomgår enprocess där yrken försvinner och ersätts av nya funktioner, ochkunskapsinnehållet både i varor och tjänster ökar. När kunskapsmassan växerblir viljan och lusten hos medborgarna att lära mera än viktigare liksomförmågan att sovra i informationsmassan med en sund skepsis.Vi människor lär inom olika utbildningar men också av livet, i kontakt medandra människor och i andra länder på många olika sätt. Detta är enutgångspunkt och insikt som måste prägla all undervisning på alla nivåerinom utbildningsväsendet. Det förutsätter gedigna kunskaper och erfarenhetermen också bildning och vidsynthet hos dem som skall vara förmedlare avkunskaperna.Livslångt lärandeFolkpartiet anser inte att utbildningssystemet är färdigbyggteller har nått sin optimala funktion för de uppgifter det har.Det måste ständigt förändras och anpassas till de krav somframtiden ställer. Vuxenutbildningar som skall bidra till ettlivslångt lärande måste vara utmanande, autentiska ochrelevanta för vuxna människor.Utbildningsväsendets förvaltare, rektorer, lärare, elever och föräldrar,måste ha rimligt långsiktiga och förutsebara spelregler. Om de inte har det,går alltför mycket energi åt till att hantera den oro och det motstånd somryckigheten föder inom systemet. Risken är att kvalitet får vika för kvantitetvilket i sin tur påverkar de studerandes behållning av sin utbildning.Utbildningsväsendet får intevara ett dragspelFolkpartiet anser att socialdemokraterna hanterarfolkhögskola, komvux och högskola ryckigt och använderdem som dragspel för att manövrera arbetslösheten.Utbildning får inte användas som verktyg för "politiskautspel" i syfte att kortsiktigt kapa de synliga topparna avarbetslösheten. Arbetslösa människor bör behandlas medrespekt och i det ingår att de får samma kvalitet på enutbildning som icke arbetslösa.Utbildningssystemet skall byggas ut för att motsvara de krav som framtidenställer, det är vi överens om. Det bör inte ske genom att termin för terminändra spelreglerna vad gäller anslag, platser och studiefinansiering.FolkhögskolornaTydligaste dragspelet i denna proposition ärfolkhögskolorna.De fick medel motsvarande ca 10 000 platser för att gearbetslösa utbildning. De har lyckats att rekrytera lärare, elever och i vissafall nya lokaler. skall de med kort varsel dra ner sin verksamhet tillmotsvarande 6 000 platser . Vad sker med alla de elever sombara får halva sin utbildning, med alla de lärare som rekryterades och framförallt med alla de arbetslösa som hoppats på en folkhögskoleplats ?Folkpartiet anser- att medel motsvarande det tidigare antalet platser (ca 10000) skall tillföras folkhögskolorna även . Igod tid /98 bör anges hur en successivförändring skall ske av dessa extra insatser närarbetslösheten är motiv till insatserna.-- att bidraget kan minskas till . Det ärsamma summa som utgår i statsbidrag för den reguljäraverksamhetens elevveckor. Vi är medvetna om attlandstingen inte ger bidrag på samma sätt men utgår ifrånett marginalkostnadsresonemang.-- att antalet veckor/elev inte bör sänkas. Det handlar omstudiekvalitet. De som söker till folkhögskolor har oftaextra behov av en rimlig studietakt. De har inte så sällanmisslyckats i andra utbildningsformer och har därigenomdåligt självförtroende. Det tar tid att bygga upp enmänniskas självförtroende vilket är nödvändigt omstudierna skall lyckas fullt ut.-- att bör ta på sig uppgiften attdifferentiera bidragen utifrån karaktären på deutbildningar som ges inom de olika folkhögskolorna. Deutbildningar som kräver allmän behörighet eller högrekrav på de sökande har troligtvis lägre kostnader än tillexempel allmän linje.-Kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildningProfessor har i sin forskning följt arbets- ochyrkesliv . Han har visat på ett ökande gapmellan förändringar i arbetsmarknaden och därmed krav påutbildning och faktiska utbildningar. Hans siffror ger en bildav hur viktig en allmän kompetenshöjning för allamedborgare är, inte minst för att få ett jobb.Han har sorterat ca 280 yrken utifrån tre dimensioner över tiden. 1970fanns av dessa 280 yrken inom varuproduktionen, detta minskar till10 % år 2010.Tabell (från lantbruk till industri)har han uppskattat kunskapskraven för de 280yrkena i samma tre dimensioner. De yrken som minskarkraftigt eller försvinner är de som inte kräver eftergymnasialutbildning.TabellRegeringen skriver i propositionen att försök medkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning skall inledasunder hösten 1996.Folkpartiet instämmer i att något måste göras för att närma yrkeslivetsförändring och krav med de utbildningar som finns och kommer att finnas iframtiden.Den svåra frågan är, var hör en kvalificerad yrkesutbildning hemma rentorganisatoriskt, i högskolan eller som påbyggnad på en treåriggymnasieutbildning? Svaret är troligen i båda eftersom arbetslivets krav är såolika.Den pågående remissomgången om yrkeshögskola bör kunna ge vägled-ning liksom utvärderingen av gymnasiereformen.Vi vet att när den fyraåriga tekniska gymnasieutbildningen togs bort ochersattes av tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan, blev många teknisktintresserade elever lämnade i sticket. De var motiverade till igymnasiet (eftersom de fick en yrkesutbildning och jobb) men inte till attbörja en högskoleutbildning. På var linjen en inträdesport tillhögskoleutbildning. i arbetslivet var de motiverade att läsavidare till högskoleingenjör eller civilingenjör.På 80-talet kom ca 9 000 gymnasieingenjörer ut tillarbetsmarknaden. När det fjärde året fasades ut var det meningen att detvååriga ingenjörsutbildningarna skulle ta över.Tyvärr har genomströmningen på de tvååriga högskoleutbildningarna varitmycket dålig. Glädjande nog har de senaste antagningarna haft större antalsökande. I en prognos räknade SCB ut att examinationen kommeratt ligga under 3 000 fram . Detta gör att det saknastusentals tekniker med kortare teknisk utbildning. På grund av oklar status förpåbyggnadsutbildningarna har kommunerna dragit ner denna form både inomgymnasieskolan och komvux.Specialregeln i skollagen om påbyggnadsutbildningar inom gymnasie-skolan försvinner , därefter skall gymnasieskolan inte ha påbygg-nadsutbildningar. Då öppnas en möjlighet att stärka statusen och öka antaletplatser för att i komvux ge påbyggnadsutbildning med tydlig yrkeskaraktärmotsvarande den tidigare fyraåriga tekniska linjen.Folkpartiet anser- att innan ställning tas till de begärda 1 700 platserna förförsöksverksamhet av kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning bör de utredningar som arbetar presenterasina resultat. Detta bör ges regeringen till känna.-LärlingsutbildningFör att skapa mångfald och reella valmöjligheter förindividerna bör de positiva dragen i det gamlalärlingssystemet tas till vara. Det innebär att ökautbildningens arbetsförlagda tid och minska denskolförlagda. Eleven anställs som lärling med lärlingslön ochvanlig semester. Skolan och arbetsplatsen har ett kontrakt fördet ömsesidiga åtagandet. Teoridelen/gymnasieskolanskärnämnen läser eleverna inom komvux. Detta är inte APU(arbetsplatsförlagd utbildning) eftersom gymnasiet bygger påelevens egna val och lärlingssystemet utgår från arbetslivetsbehov.Den tyska lärlingsutbildningen kan utgöra en förebild men liknande finnsockså bl a i , . På detta sätt tar vi vara på individens resurser påbästa sätt. I stället för att skoltrötta och omotiverade elever med lock ochpock dras genom gymnasiet och får livslång aversion mot utbildning, kan deåterkomma när de fått insikt och motivation. Det ger också stora möjlighetertill positiv samverkan mellan företagare på orten och dengymnasieskolan/vuxenutbildningen. är övertygat om att det blanddessa lärlingar finns många som efter en genomförd lärlingsutbildning blirgoda hantverkare och småföretagare.Folkpartiet anser- att olika former av lärlingsutbildningar skall utvecklassom inslag i en strategi för ett livslångt lärande.-Nya jobb och kompetensutvecklingmed utbildningsvikariatUtbildningsvikariat - att redan anställd personal geskompetensutveckling som arbetslösa får en chanstill vikariat - har varit ett verktyg för att höja kompetensenfrämst hos den landstings- och primärkommunalapersonalen. har utbildningsvikariat skapat tillfällenför arbetslösa att få arbetslivserfarenhet av attvikariera/arbeta inom vård och omsorg. Eftersom tillväxt ochnya arbeten knappast kommer att erbjudas i offentlig sektorinom överskådlig tid blir insatserna temporära i stället förlångsiktiga.Därför bör, enligt vår uppfattning, utbildningsvikariaten anpassas till denverklighet som råder och resurserna riktas till privat företagsamhet. Om vitillämpar kompetensmodellen i samverkan med småföretagen kan delsföretagen höja sin personalkompetens, dels arbetslösa få erfarenheter och visaatt de är en resurs. Detta kan, enligt vår syn, ge småföretagare chansen attbåde pröva nya idéer och lära känna ny personal - för att våga anställa.Folkpartiet anser- att inriktningen av utbildningsvikariaten ska ändras frånatt vara i huvudsak vikariat inom offentlig verksamhet tillatt skapa nya jobb inom småföretagandet.-GymnasiebankFolkpartiet har argumenterat för ett flexibeltgymnasium. Det finns nu alla möjligheter eftersomgymnasiet är kursutformat. kommer engymnasieutbildning att kunna men den kanockså genomföras på fyra. Därför är det enligt vårt synsätt felnär treårig studiegång blivit nära nog ett obligatoriumi gymnasiet. Det är angeläget att skolorna använderläroplanens möjligheter till flexibilitet fullt ut för att anpassastudiegången efter den enskilda individens förutsättningaroch mål. Detta måste gälla såväl studiernas omfattning somderas innehåll.Individuell utveckling är just individuell. Det som passar den ena eleven ärhelt fel för den andra. Många ungdomar orkar eller vill inte fortsätta att läsadirekt efter . Alltför många hoppar av studierna ochandra lägger inte hela sin energi på studierna. Det bör finnas tydliga ochtillgängliga vägar att fortsätta när lusten att lära återkommer. Våra tankar omen gymnasiebank bör kunna utvecklas för dessa ungdomar. Gymnasiebankenskulle också initiera större samarbete mellan komvux, gymnasieskolan ocharbetslivet.Folkpartiet anser- att en gymnasiebank ger individuell flexibilitet somkräver samordning av utbildningsväsendet för att geindivider en andra chans i livet,-- att det behövs regionala strategier för att minskautbildningsbarriärerna till förmån för livslångt lärande.-Naturvetenskapligt basårFör de unga kvinnor och män som efter singymnasieutbildning inser att de valde "fel" gymnasielinjefinns naturvetenskapligt basår. Det inrättades en gång somtekniskt basår för att öka antalet kvinnor i tekniskautbildningar. har basåret successivt blivit en möjlighet förbåda könen vilket är en bra utveckling. har fråndet att basåret inrättades hävdat att det skall genomföras ikomvux eftersom där finns vana vid och erfarenhet av attgenomföra gymnasieutbildning till vuxna. I flera fall köperhögskolor basårsstudierna från ortens komvux utifrån denkompetens som där finns. Vi kan inte se någon anledning tillatt inte finansieringen av basåret skall gå direkt till komvux.Basåret blir dessutom troligen billigare för staten omplatserna läggs där direkt. Det skulle också ge djuparesamarbete och mera diskussion om ämnen och kravnivåer fören gemensam syn på vad ett basår skall innehålla mellanhögskolan och vuxenutbildningen. Vi vidhåller våruppfattning att något stipendium för dem som gått igenombasåret inte skall delas ut.Folkpartiet anser- att samtliga basårsplatser bör inrättas vid komvux medbibehållen garanti för en plats vid en teknisk högskola,-- att stipendium på inte skall delas ut till demsom genomgått basåret.-Basår med social inriktning för mänÖkningen av antalet kvinnor i tekniska utbildningar kan tillbetydande del hänföras till introduktionen av tekniskt basår.Eftersom det är stor obalans mellan män ochkvinnor i en rad andra högskoleutbildningar bör försökinitieras med basår även för andra inriktningar med snedkönsrekrytering, t ex vissa lärar-, vård- ochomsorgsutbildningar. Då har möjlighet attomfördela resurser som inte fullt ut kan utnyttjas avgymnasieskola och komvux föreslår vi att beredskap skallfinnas för att inrätta ett basår för män med inriktning motlärar-, vård- och omsorgsutbildning.Folkpartiet anser- att bör få i uppgift att planera försök med basårmed social inriktning för män.-Högskolans expansionHögskolan används också som dragspel av regeringen.Folkpartiet delar regeringens uppfattning att högskolan bör utökas så atthälften av varje årskull ungdomar kan få möjligheter att studera vidare. I vårjanuarimotion 1995 gav vi utförliga motiveringar till att vi förordar enlångsiktig men bestående ökning i stället för stora tillfälliga ökningar.Folkpartiet värnar kvaliteten i högskoleutbildningarna. Vi vill ha bra lärareoch bra lokaler med bra utrustning som kan utbilda för morgondagenssamhälle. Då måste de spelregler som det politiska samhället ställer upp förverksamheten vara långsiktiga och något så när förutsebara.Vi upprepar vad vi skrev i januari:Regeringen saknar en långsiktig strategi för hur en expansionav högskolan skall ske som garanterar att kvalitetensäkerställs. Det bevisas av att en ny högskola i intenämndes i propositionen . Före julen att en sådan skall starta och en utredning tillsattessom till mars månad 1996 skall ge förslag om innehåll ochorganisation. Observera att vi med detta exempel inte hartagit avstånd från en högskola i , bara tagit den sombevis för regeringens brist på framförhållning ochlångsiktighet.Vi har samma invändningar nu som tidigare mot den "puckel" somtillfälliga insatser ger. I propositionen anför regeringen sin avsikt attfortsättamed de tillfälliga insatserna även 1996/97. anser att platsernaborde göras permanenta trots att de då, av ekonomiska skäl, blir färre.SommaruniversitetDet är en bra utbildningsform som passar många studerandemed individuella skäl till att söka. Sommarstudier har bliviten succé delvis kanske för att studenter inte kunnat fåsommarjobb som . Oavsett skälen är det en form somFolkpartiet anser skall vara ett permanent inslag i svenskhögskola. Vi föreslår att högskolorna får i uppdrag attgenomföra sommaruniversitet omfattande 20 000 platseräven . För att detta skall vara möjligtbör regeringen återkomma med förslag till finansiering 1997 och därefter. Vi tror inte, i motsats tillregeringen, att det är möjligt att ålägga högskolorna ett såstort utbildningsuppdrag utan att tillföra mera pengar.Folkpartiet anser- att sommaruniversitet skall vara ett permanent inslag ihögskolan,-- att regeringen bör återkomma i budgetpropositionen medförslag om långsiktig finansiering av sommaruniversitet.-AspirantutbildningDen startades som försök för att ge arbetslösa invandraremed akademisk utbildning en möjlighet att komplettera sinakunskaper och ge erfarenheter av svensk arbetsmarknad viapraktikplatser. Försöket har haft kort planeringstid vilket harbidragit till en något trög start. Regeringen anvisar nu medeläven och ämnar återkomma ibudgetpropositionen . tror inte atthösten 1996 och räcker för att få ett grepp överom aspirantutbildning leder till adekvata arbeten. Vi föreslårdärför en förlängning av försöksverksamheten.Folkpartiet anser- att försöksverksamhet med aspirantutbildning bör fortsättahela 1997.-StudiefinansieringssystemetDet pågår en utredning i en parlamentarisk beredning för attsamordna olika typer av studiestöd. alla partierär överens om att studiestödet är en snårskog av olika systemsom den enskilde studeranden knappast kan genomskåda. Påsista tiden har det förts fram från fackligt håll att arbetslösaborde kunna få studera med hjälp av a-kassa. Vi har en visssympati för detta om det ökar den enskildes möjligheter attåtergå till arbetslivet. Det är rimligt att den som blivitbortrationaliserad som 40-50-åring får ett generösare stöd änen nybliven student. Ett tilläggsuppdrag bör ges tillutredningen för att penetrera om och hur det ärgenomförbart.Barntillägget i svux och svuxaRiksdagen avskaffade barntillägget . Folkpartietprotesterade högljutt och förde tydligt fram våra farhågor omatt detta beslut skulle minska antalet studerande. I september1994 studerade 37 000 med stöd från svuxa (särskiltvuxenstudiestöd). Denna siffra hade sjunkit till 25 000 iseptember 1995. Bakom denna minskning ligger dels attbarntillägget på /barn togs bort, dels sänkningen avdagpenningen för dem utan a-kassa. Detta gjorde att mångavuxna inte längre hade råd att studera utan de måste sökakompletterande socialbidrag. Kommunerna kan då vägra attge socialbidrag som komplement till svuxa utan hänvisar tillstudiemedel. Detta i sin tur betyder att den som skall läsa ingrundskolenivån hänvisas till att låna pengar, ca 20 000-25000/termin vilket inte står i rimlig proportioner till studiernasnivå.Tyvärr har sammantaget våra farhågor besannats.Stödet har gjort det möjligt att via komvux läsa in grund- ochgymnasieskolan. För arbetslösa och/eller ensamförsörjandekvinnor var barntillägget tungan på vågen. När det togs bortkunde de inte fortsätta att studera.Vi utgår ifrån att utredningen om framtida studiestöd diskuterar frågan ochkommer fram till, för , acceptabla och socialt värdiga lösningar.Folkpartiet anser- att det nu visat sig att barntillägget i svux och svuxa varitett ekonomiskt villkor för många människor för att höjasin kompetens genom vuxenutbildning. Skall livslångtlärande vara annat än en retorisk fras bör utredningen omframtida studiestöd lägga förslag som stärker deekonomiska villkoren för barnföräldrar för att studera.-- att barntillägget åter bör införas på samma villkor somtidigare i väntan på mera heltäckande förslag omvuxenstuderandes studieekonomi frånstudiestödsutredningen.-DoktorandtjänsterFolkpartiet har tidigare argumenterat för en ökning av antaletdoktorandtjänster. Vi vidhåller denna uppfattning.Regeringen har möjlighet att i forskningspolitiskapropositionen finansiera en ökning med vårt stöd.Riksdagen accepterade regeringens förslag om att åter införautbildningsbidrag som en finansiering av doktorsutbildning. Vi är helt emotdetta. Det är ett otryggt system för doktoranden och leder till längrestudietider. Det ger inte de sociala rättigheter som en tjänst ger. Sverigebehöver öka antalet doktorander, och potentialen för en ökning är kvinnor.Det är avgörande för kvinnor när de skall välja doktorandstudier att de harmöjligheter att planera och genomföra studierna även om de skaffar barn.Folkpartiet anser- att doktorandstudier skall finansieras meddoktorandtjänster. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att högskolor tillförsutbildningsuppdrag som innebär att sommaruniversitet blir ettpermanent inslag i högre utbildning i ,2. att hos regeringen begär förslag till finansiering av ca20 000 platser i sommaruniversitet ,3. att avslår propositionens förslag om basårsstipendierom ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samtliga basårsplatser skall förläggas tillkomvux,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om basår med social inriktning för män,6. att beslutar att försöket med aspirantutbildning skallpågå även ,7. att beslutar att folkhögskolorna skall tilldelas medelmotsvarande 10 000 platser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte sänka antalet veckor per elev ifolkhögskolorna,29. att beslutar att bidraget per elev och vecka ifolkhögskolorna skall sänkas till , 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om differentiering av medel för olika linjer ifolkhögskolorna, 211. att avslår propositionens förslag om 1 700 platser förförsöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning tills vidare.