ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02T416 · 1996-10-07 00:00:00 — Antalet obetalda felparkeringsavgifter växer kraftigt. 1995hade 75 063 personer obetalda avgifter motsvarande nära500 . Betalningsmoralen har under en följdav år varit sjunkande. Svårigheterna förkronofogdemyndigheterna att driva in de obetalda avgifternaär också betydande. Vissa personer sätter i system att aldrigbetala några felparkeringsavgifter. Det finns exempel påpersoner som har avgiftsskulder som överstiger 100 000kronor.Nuvarande system bygger på ett strikt ägaransvar. Det är ägaren till bilensom är betalningsskyldig. I flera uppmärksammade fall har det visat sig attbarn stått som ägare till bilen medan det i själva verket har varit föräldrarnasom nyttjat den och frekvent felparkerat. Några utmätningsbara tillgångarhos barnet saknas.Nuvarande lagstiftning är otillräcklig vad gäller möjligheterna att kommatillrätta med problemen. Olika lösningar bör prövas för att åtgärdamissbruket. En sådan väg skulle kunna vara att införa körförbud för bilar därägaren har resterande felparkeringsavgifter överstigande ett visst belopp. Detfinns länder som har ett system där obetalda parkeringsböter innebär att manej får betala bilskatt vilket leder till körförbud för det aktuella fordonet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot obetalda felparkeringsavgifter.
mot · GK02T417 · 1996-10-07 00:00:00 — Svenska bilister måste parkera från ettgathörn eller före ett övergångsställe. I många andra ländergäller en femmetersregel. Om till exempel en finsk bilisttillämpar sitt lands femmetersregel i får böternaavskrivas av polisen.Varför just i när andra länder tillämpar ellermindre? I en krönika i svarar på den frågan. Detfinns inga vetenskapliga undersökningar som verifierar det riktiga itiometersregeln utan det var framlidne gatuborgarrådet somansåg att det skull vara och så blev det. Tiometersgränsen kom tillbara på tro och tyckande, enligt Fogel.Trafiksäkerhetsaspekten torde vara det främsta motivet för att stopp ochparkering inte är tillåtet inom ett visst avstånd från korsningar och över-gångsställen. Om man i andra länder anser att är tillräckligt såtorde detta vara tillräckligt också i . I torde intetrafiksäkerheten vara vägledande vid beivrandet av överträdelse av bestäm-melserna. kammas folktomma gator igenom och alla bilar lappasbåde på genomfartsleder och gator som överhuvudtaget inte har någongenomfart och därför knappast trafikeras . Ett antal nya parkerings-platser skulle tillkomma till fromma för både näringsliv och privatpersoner.Besökande bilister från andra länder skulle slippa bli drabbade av ickespeciellt turistvänliga bötesförelägganden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av tiometersregeln till en femmetersregel vid parkering igathörn.
mot · GK02T418 · 1996-10-07 00:00:00 — För människor som flyttar eller återflyttar till ochinnehar körkort råder det olika förutsättningarvad gäller utbyte av sitt körkort till ett svenskt sådant.Om vederbörande har ett körkort utfärdat i ett EU-land eller ellerJapan så kan utan särskild prövning ett utbyte ske till ett svenskt körkort.Om däremot den hitflyttande kommer från ett annat land med ett körkortutfärdat där, är detta körkort giltigt i upp till men intelängre.Därefter måste kortinnehavaren, för att få ett svenskt körkort, genomgå heladen procedur, som en nybörjare och aspirant till körkort måste göra. Detgäller lämplighetsintyg, teoriprov och uppkörning för besiktningsman.Med andra ord kan t.ex. en till återflyttad svenskamerikan somkört bil i utan hinder, köra i men måstedärefter genomgå hela proceduren av körkortsprov. Detta är orimligt. Om ettkörkort är giltigt så bör det i normalfallet vara möjligt att bytamot ett svenskt körkort på samma sätt som gäller för körkort utfärdade i ettEU-land, eller . Det kan inte finnas något skäl som motiverar att skall försvåra ettutbyte av körkort för den som bosätter sig här. Regeringen bördärför göra en översyn av nu gällande regler och återkomma till riksdagenmed förslag enligt ovan angivna inriktning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter att byta utländskt körkort till svenskt körkort.
mot · GK02T419 · 1996-10-07 00:00:00 — Behörighet att utfärda körkort för personbil Tullängsskolan i har kompetens att utbilda ochexaminera långtradarchaufförer, busschaufförer och lärare tilltrafikskolor. Kompetensen sträcker sig dock inte tillexamination för ett jämförelsevis avsevärt mindreomfattande personbilskörkort. Detta negativa besked harlämnats av såväl som kommunikationsministern.Det synes oss närmast att likna vid ett misstag att elever, som utbildas förkompetens att framföra tunga fordon, inte som en nyttig förberedelse och somett första steg inom ramen för skolans verksamhet och kompetens kanexamineras för B-körkort. Eleverna skulle kunna skaffa sig nyttig praktiskerfarenhet av hur man uppträder i trafiken innan man skalluppträda som chaufför i tungt fordon av något slag.Elever som inte har körkort för personbil erhåller automatiskt sådankompetens i samband med behörigheten för tyngre fordon. Därför borde detvara naturligt att skolan skulle kunna bedöma när - under utbildningen förkompetens att framföra tunga fordon - tillräcklig kunskap uppnåtts för atterhålla körkort för personbil. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Tullängsskolan i ges behörighet att utfärda körkort förpersonbil.
mot · GK02T420 · 1996-10-07 00:00:00 — Trafikolyckor utgör ett stort hälsoproblem. Av alla svenskarkommer antingen att dödas eller långsiktigt skadasav trafiken. Oskyddade trafikanter, gående och cyklister ärextra utsatta. av de som dör eller skadas i trafikenär oskyddade trafikanter.I våra storstadsområden kan vi konstatera att gällande trafikföreskrifter ochvanligt hyfs, som att sakta ned farten vid obevakade övergångsställen, inteefterlevs av bilisterna. Man har till och med visat att det är farligare att gåöver gatan på ett obevakat övergångsställe än där det inte finns något över-gångsställe alls. En orsak till detta är att många bilister ökar farten när deseren gående på väg mot ett övergångsställe för att gå över gatan.Resultatet är att cirka 20 gående dödas och uppskattningsvis 800 skadasvarje år i olyckor med motorfordon i . Det är alldeles förmånga.Vi måste bli bättre på att informera förarna om vikten av att vara uppmärk-sam vid bilkörning, att använda hands-free-utrustning vid telefonerande, attstanna vid rött ljus och att respektera parkeringsförbud och stopplikt etc.Kommunerna i medverkar tillsammans med VägverketRegion , Polisen och frivilligorganisationerna i projektet . I detta arbete ingår att sprida kunskaper om regler som gäller vidövergångsställen samt förbättra de gåendes möjligheter att säkert ta sig övergatorna. Förutom informationskampanjer genomförs försök med olikafysiska åtgärder vid övegångsställen. Det är angeläget att denna verksamhetfortsätter och förbättras för att förbättra situationen för de gående.För att öka trafiksäkerheten och minska olycksfallsrisker i trafiken är detviktigt med kampanjer om trafiksäkerhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av trafiksäkerhetskampanjer i våra storstadsområden för attöka trafiksäkerheten och minska olycksfallsriskerna.
mot · GK02T421 · 1996-10-07 00:00:00 — Årets förutsätts enligt regeringen besluta om momsbl.a. Om denna skatt beslutaskommer sannolikt effekten att bli att andelenkörkortsaspiranter som genomgår professionellkörkortsutbildning minskar. I och med att skattekilen blirutomordentligt hög vid en jämförelse med privat körning ärdet svårt att se att resultatet skulle kunna bli ett annat. Detinnebär att en viktig gren inom privat utbildningsväsendekan komma i svårigheter och bl.a. få avskeda anställda.Samtidigt är det från trafiksäkerhetssynpunkt angeläget att så många sommöjligt får en bra professionell körutbildning under huvuddelen av körkorts-träningen. Det är sålunda även från denna synpunkt inte bra om körskolornastrafikutbildning minskar i omfattning på grund av de nya momsreglerna.Staten har emellertid också andra instrument att stimulera till professionellkörkortsutbildning. Ett sådant är att nedsätta avgifter för körkorts-prov och körkort för dem som har intyg att de genomgått körkortsutbildninghelt eller delvis (ett visst antal timmar) på professionell körskola. Genom ensådan åtgärd skulle sannolikt den beskrivna överströmningseffekten minska iomfattning och olägenheten med den nya momsen mildras. Eftersom statengenom den nya momsen erhåller inkomster via professionellkörkortsutbildning (men naturligtvis inte via ökad privatkörning) leder denföreslagna åtgärden till inkomster på skattesidan som rimligen mer än välkompenserar för avgiftsbortfallet hos Vägverket.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avgiftsnedsättning för körkortsprov och körkort för dem som helteller delvis anlitat professionell körskola för sin körkortsutbildning.
mot · GK02T422 · 1996-10-07 00:00:00 — Sprit och trafik hör inte ihop. Det är ett budskap som är välkänt i och som de flesta ställer sig bakom. Sverigehar arbetat framgångsrikt inom trafiknykterhetens områdevilket har lett till att endast ca två av tusen förare köronyktert. Detta till trots är var fjärde förare i dödsolyckornaoch varannan i singelolyckorna alkoholpåverkad. Återfall irattfylleri är mycket vanligt bland dem som förorsakaralkoholrelaterade trafikolyckor. Nästan alla är vi beroende avbilen, såväl i arbete som i privatliv. Att vara utan körkortetunder får oftast mycket allvarliga konsekvenserför den drabbade, vilket påverkar rehabiliteringen avalkoholberoendet negativt. Alkolås är en alternativ åtgärd fördessa alkoholberoende förare.Svenska folket kunde i läsa att ettförsök med alkolås kommer att testas i . Ett hundratalpersonbilar skall i ett stort försöksprojekt utrustas med tändningslås som kananvändas först efter ett utandningsprov. Målsättningen är att den nyalagstiftning som krävs för ett sådant försök skall vara klar före årsskiftet.Efter det skulle projektet kunna startas omgående, säger förutsätter att har stöd för vad de säger i artikeln - attförsöket kan komma igång redan efter årsskiftet. Kunskapen har nämligenfunnits hos , utan att ansvarigt departement,, har vidtagit några åtgärder. Departementethar i stället valt den väg som kommit att bli den sittande regeringens signum- att tillsätta en utredning. Att frågan har utretts och remissbehand-lats, och att ett lagförslag redan är framtaget inom , bekymrar inteansvarig minister. Men det borde bekymra alla som arbetar för en förbättradtrafiksäkerhet.Försöket bör komma igång långt . Det är ansvarig ministersuppgift och skyldighet att tillse att den nya lagstiftningen verkligen blirverk-lighet och att försöksprojektet sedan kan igångsättas med omedelbar verkanredan under hösten. Det handlar om att rädda människoliv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att ett försöksprojekt med alkolås kommer i gång redanunder .
mot · GK02T501 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts inför kommande överläggningar om citytunnelanslutningen tillÖresundsbron.
mot · GK02T502 · 1996-10-07 00:00:00 — har den särskilda utredaren avBotniabaneprojektet avlämnat sitt betänkande. Resultatet avden s.k. avviker drastiskt frånBanverkets och SJ:s beräkningar om lönsamheten på flerapunkter, beroende på att flera, ensidigt negativa, avsteg gjortsfrån de vedertagna beräkningsgrunderna. Relevansen i dettasätt att göra förändringar i de samhällsekonomiskaberäkningarna kan allvarligt diskuteras. Som underlag förpolitiska beslut fyller ingen funktionom inte samma beräkningsgrunder tillämpas även på allajärnvägsprojekt i investeringsplaneringen. Någon beställningpå detta underlag har inte gjorts av . Ur nationellsynpunkt är det kränkande att på detta sättsärbehandlas negativt i en "särskild" utredning, eftersommotsvarande förändringar av beräkningsmetoderna inte görsför övriga banor. Det är både en orättvisa i förhållande tillnyligen genomförda investeringar och en orättvisa gentemotde investeringar som planeras i denna planeringsomgång.Botniabanan skall beräknas och bedömas på ett likvärdigt sätt som övrigabanprojekt enligt av och framtagen metodik;alternativt bör en generell metodrevidering genomföras inom dennaplaneringsomgång så att samtliga järnvägsinvesteringar beräknas med sammanya metod. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en ny utredning av desamhällsekonomiska förutsättningarna för i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GK02T503 · 1996-10-07 00:00:00 — Statens kostnadsansvar för resecentrum o.d. På många platser i landet byggs stationen ochstationsområdet om till s k resecentrum. Det viktigasteinnehållet i dessa centrum är en planskild förbindelse förpassagerarna mellan plattformarna och mellan stationshusoch plattformarna.Alvesta är en av de viktigaste knutpunkterna vid på grundav bl a att Kust-till-kustbanan där korsar . Genom upprust-ning av Kust-till-kustbanan och på grund av nya moderna snabbtåg hartrafiken på denna bana ökat kraftigt under det senaste året.Alvesta kommun har tillsammans med länstrafikhuvudmannen i länet,, , , och kommun gjort enförprojektering av ett resecentrum, som innehåller bl a en bro som skaparförutsättningar för planskilda förbindelser mellan plattformarna och mellanplattformarna och stationshuset. För att åstadkomma tillräckligt medparkeringsplatser skall bron gå över hela bangårdsområdet och knyta an tillparkeringsplats på östra sidan om järnvägsområdet. Investeringarna för helaanläggningen är nu beräknade till ca . Anläggningen blirdyr dels beroende på att plattformarna är ovanligt smala (ca 7 m), delsberoende på att stationshuset är kulturminne. Den nya byggnaden måstedärför på ett omsorgsfullt sätt anpassas till det gamla stationshuset.Enligt hittillsvarande uppgifter har SJ och inte möjlighet attmedverka till finansieringen av bron med mer än ett fåtal miljoner kronor.Om bron skall bli verklighet måste alltså kommun, tillsammans medev andra lokala intressenter, finansiera bron. Visserligen kan s k LTA-medelerhållas. Reglerna för LTA-medel, som ytterst bestäms av , äremellertid mycket svårtillämpbara på resecentret i eftersom dessabara skall utgå för regional trafik. Vad som är regional trafik i falletresecentrum i är mycket oklart.Det är enligt min uppfattning orimligt att kommunen, ev tillsammans medandra lokala intressenter, svarar för huvuddelen av finansieringen av ettresecentrum, som ytterst i första hand betjänar trafik som SJ och Banverketansvarar för. Det är rimligt att huvuddelen av investeringarna finansieras avBanverket och SJ. bör finansiera den del som avser trafik-säkerhetsåtgärder för passagerarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i reglerna för ansvarsfördelningen mellan ochSJ.
mot · GK02T504 · 1996-10-07 00:00:00 — Målen för SJ:s verksamhet Passagerarutvecklingen för SJ har varitpositiv. ökade antalet köpta resor från82,8 till 99,3 miljoner resor. Genom X2000 har SJ på allvartagit upp konkurrensen med flyget på sträckor somStockholm-Göteborg, /Falun.Dessvärre har detta skett på bekostnad av de vanliga Intercitytågen, som ärbetydligt billigare att åka med för vanligt folk. Det verkar som om SJ harblivit mera av ett transportföretag för direktörer än för den vanligamänniskan. Inte minst kom detta till uttryck vid SJ:s senaste prishöjning den16 som helt och hållet riktade sig mot andra klass.Denna utveckling kan ej fortsätta om vi vill att fler skall ställa bilenhemma och i stället välja det miljövänliga tåget. Därför är det en intressantfråga om det är SJs viktigaste uppgift att ge ekonomisk avkastning och intevara det transportslag som på ett miljöriktigt och bekvämt sätt transporterarmänniskor.Jag anser därför att SJ:s mål måste omprövas så att fler väljer tåget framförbilen eller flyget genom en prissättning som tar hänsyn till samhälls-ekonomiska förutsättningar. SJ:s mål bör också vara att öka antalet köptaresor . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att SJ:s huvudmål skall vara att transportera så många människorsom möjligt utifrån en prissättning som tar hänsyn till samhällsekonomiskaförutsättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att SJ skall ha som mål att öka antalet köpta resor perår.
mot · GK02T505 · 1996-10-07 00:00:00 — Snabbtåg i svensk-norskt projekt Med hjälp av bl.a. EU-medel tänker svenska SJ och norskaNSB bygga en snabbtågslinje mellan och Oslovia Kristinehamn-Karlstad-Arvika-Charlottenberg.När SJ-chefen och SNB-chefen träffades iArvika hade man en skiss till snabbtågs-projektet. Det kan förverkligas på ett par år.Hos SJ tänker man sig . I har man beställt "ettännu finare tåg", påstod NSB-chefen enligt den26 september 1996.Det låter lovande. Med snabbtåg förkortas resan mellan de båda nordiskahuvudstäderna och blir blott mot idag.På svensk sida är satsningarna på stambanan fram till norska gränsen i fullgång. På svensk sida anses det klart att baninvesteringar på totalt 344miljoner svenska kronor ska vara slutförda 1998.Behov av ytterligare jämförelsevis små investeringar kan tillkomma påsvensk sida.KongsvingerbananI krävs för att genomförasnabbtågsprojektet på banan från svenska gränsen fram tillOslo, d.v.s. Kongsvingerbanan. Inom några få månader skaen redan tillsatt norsk-svensk projektgrupp ha utrett detfinansiella "grundlaget" för ett tänkt gemensamt (SJ-NSB)-bolag som ska få igång och driva snabbtågstrafiken.Den norska finansieringen är inte klar, framgick det vid de båda järnbane-chefernas träff i . Följer man norska NSB:s ordinarie investerings-planer är den nya Kongsvingerbanan färdig först !EU-stöttat projektDet är i detta läge som EU, den europeiska unionen, kan bliräddningen. Trots att inte är medlem i EU kannorrmännen dra nytta av det svenska medlemsskapet i ettEU-stödprogram som kallas Interreg II samt det s.k. för förbättring av järnvägarna i Europa.Självfallet kräver detta att även och norska kommuner satsarpengar i Kongsvingerbanan och snabbtågsprojektet. statsfinanserpräglas dock inte av underskott. Tvärt om, framgår det. bör ha råd attsatsa även på "järnbanan" och tågtrafik.Vad måste göraVad kan vi då göra från svensk sida för att projektet snabbtska förverkligas? Enligt vår mening bör svenska regeringenstarkt kunna understödja EU-programmet samtTEN-projektet. Detta i samarbete med norska regeringensom har att ansvara för finansieringsförslag i norskaStortinget och kommuner.Vi vill med denna motion att regeringen i uppmanas arbeta för denframtidssatsning som här beskrivs, dels genom SJ, dels genom samverkan iEU-projekt med den norska regeringen, norska kommuner, fylken och NSB,den norska motsvarigheten till svenska SJ. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av det svensk-norska snabbtågsprojektetStockholm-Oslo.
mot · GK02T506 · 1996-10-07 00:00:00 — För en förbättrad infrastruktur som ger fördelar åt hela södraSverige och inte minst åt landets två största städer samtregionerna kring stora centra som , ,, och bör Götalandsbananbyggas.Tågtransporter är förhållandevis billiga. Tågen är miljövänliga. Tåg påegen banvall och utan plankorsningar är trafiksäkra. Argumenten för ärmånga. Nuvarande vanligaste tågförbindelse mellan ochGöteborg har för låg kapacitet .Den europeiska järnvägsunionen anser attGötalandsbanan borde vara en prioriterad länk i utbyggnaden av det svenskatågstomnätet. Den nuvarande prioriteringen av järnvägsförnyelsen måste geen hög placering för Götalandsbanan!HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av Götalandsbanans utbyggnad.
mot · GK02T508 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbyggnad och modernisering av järnvägen i Sydöstra riskerar att blir överhettat genom expansionen iMalmö-Lundområdet. Arbetskraft dras till regionen, hus-och markpriser stiger, medan sydöstra , i synnerhetSimrishamns och kommuner, riskerar att komma ibakvattnet.Sydöstra har varit eftersatt , med mindre industriellexpansion och med lägre utbildningsnivå jämfört med andra delar av Skåne.Ett problem har länge varit de kollektiva kommunikationerna till och frånSimrishamn, som bara till del är lösta genom busstrafik mellan ochSimrishamn. mellan och blev eftersatt närsträckan elektrifierades, och behöver moderniseras.Det måste ske en kraftig utbyggnad och modernisering av järnvägstrafikeni sydöstra för att ge den regionen någon rättvisa i jämförelse medvästra . mellan och bör snarastelektrifieras. Den gamla järnvägssträckan åter tas i drift, med anläggning av modern bana. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektrifiering av järnvägssträckan ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åter ta i bruk järnvägssträckan .
mot · GK02T511 · 1996-10-07 00:00:00 — I samband med att SJ:s trafikeringsrätt för persontrafik pålänsjärnvägarna upphörde , gjordes enutredning som visade att det regionala resandet påÅdalsbanan var mycket begränsat. Resandet på banan varoch är övervägande av interregional karaktär. trafikeras sträckan med X 2000vilket gör att det interregionala resandet ökat ytterligare.I den gällande stomnätplanen för finnsBotniabanans första etapp finansierad. Med det systemtänkande som ersattden tidigare objektsrelaterade planeringen framstår Ådalsbanansklassificering som än mer felaktig . bör därför snarasttillföras stomnätet.Det finns således goda skäl till varför det behöver göras en total översyn avjärnvägsnätets indelning i möjligt och föra överÅdalsbanan till stomnätet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en total översyn av järnvägsnätets indelning i .
mot · GK02T512 · 1996-10-07 00:00:00 — Tågtrafik bedrivs på Mittlinjen sedan den 9 juli 1992.Tågtrafiken drevs från början i ett treårigt utvecklingsprojekt.Intressenter har varit kommunerna , , Ångeoch , länsstyrelser och trafikhuvudmän iVästernorrlands och samt SJ.Trafiken tillgodoser ett regionalt pendlingsbehov och interregionala resor.Tågen har genomsnittsbeläggning, vilket är mycket högt. I högtrafik ärtågen fullsatta med kapacitetsproblem. Sedan inrättades harantalet interregionala resor ökat markant. Ökningen sker dock från en mycketlåg nivå, och det dröjer innan den kan generera ettekonomiskt hållbart resultat för SJ.För att säkra trafikens överlevnad och utveckling har trafiken upphandlatsav staten fram till utgången av 1997. Upplägget förutsätter att övrigaintressenter även fortsättningsvis bidrar till att täcka underskotten.Trafiken har möjlighet att bli företagsekonomiskt lönsam ochtrafiklösningen är tungt regionalt förankrad. För fortsattautveckling har den en avgörande betydelse. Mittlinjen har också mycket storbetydelse för , som är en kommun som drabbats mycket hårt av statliganeddragningar . Trafiken på Mittlinjen bör därför upphandlasav staten även under kommande budgetår. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upphandling av tågtrafik på sträckan .