mot · GK02K1 · 1996-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:35 Ett nytt system för ekonomisk utjämning inom Nej till ikyrkanI propositionen 1996/97:35 föreslås ett nytt system förekonomisk utjämning inom . Den generelladelen som omfattar alla pastorat och samfälligheterinnehåller dels en inkomstutjämning baserad på skattekraft,dels en utjämning av kostnader som har strukturella orsaker.Pastorat med högre skattekraft än medelskattekraften får betala en avgifttill kyrkofonden och pastorat med lägre skattekraft får bidrag från fonden.Utjämningen begränsas till att utjämna av skillnaden mellanpastoratets skatteunderlag och medelskatteunderlag.Kyrkan har haft inkomstutjämning och tillfördeskyrkofonden totalt . Det nya systemet som skall införasden beräknas att ge en intäkt motsvarande 467 miljonerkronor. Det innebär en besparing motsvarande en kvarts miljard kronor vilketger utrymme för en reell skattesänkning, något som ur moderat synvinkel ärbra. En närmare analys hur detta utjämningssystem slår och vilka negativaincitament det ger borde dock leda till eftertanke.Bland de stora vinnarna finns flera större städer utanför medandelar av systematiskt missgynnas. De fem största förlorarnaär, i absolut storleksordning, , , , församlingoch Mellersta . hör också till denna grupp.Att remissvaren till stor del varit positiva beror på att många av detillfrågade församlingarna också gynnas. Men att utjämningssystemet i självaverket utgör en variant av det kommunala skatteutjämningssystemet, därnegativa incitament belönas, har inte ifrågasatts. I själva verket är det nuföreslagna systemet en ny !Inkomstutjämningen skall baseras på skatteinkomster från dekyrkotillhöriga. Detta innebär att det lönar sig för en församling med högskattekraft, över medelskattekraften, att minska andelen medlemmar iSvenska kyrkan. Lite elakt uttryckt kan man fastslå att en välskött församlingsom drar till sig många medlemmar missgynnas och får betala en allt högreavgift till kyrkofonden. Skall en församling som förlorar på det nyautjämningssystemet uppmana sina medlemmar att utträda ur ,och att istället för kyrkoskatt ge en gåva till församlingen, för att hamöjlighetatt klara budgeten. Alla system som bygger in negativa incitament är av ondo.Det är till och med så att församlingar med ett stort eget kapital genomdetta system kan få ökade bidrag medan församlingar utan kapital, men medstor kyrkotillhörighet, får en ökad kyrkoavgift.När nu intäkterna till kyrkofonden minskar med en tredjedel och skattensänks - varför kan då inte alla gynnas lite grann? Varför skall vissaförsamlingar missgynnas och varför skall somligas avgift till kyrkofondenistället för att minskas i gengäld höjas ? Och, varför skall manbygga in negativa incitament som riskerar att skada kyrkans verksamhet?Risken är stor att de församlingar som tvingas höja skatten förlorarsina medlemmar, vilket sannolikt aldrig varit avsikten med det nya systemet.För att undvika de snedfördelningar och de negativa incitament som detnya inkomstutjämningssystemet innebär borde ett tak införas vad gällerstorleken på avgiften till kyrkofonden likväl som ett tak för bidraget frånfonden.I enlighet med vad som sagts ovan vill jag avslå regeringens förslag till ettnytt inkomstutjämningssystem och föreslå att regeringen utreder hur ettmotsvarande system, inom ramen för angiven intäkt till kyrkofonden() kan utformas utan risk för negativa incitament och dennu uppkomna snedfördelningen.Om vi vill att skall behålla sina medlemmar är det viktigtatt församlingarna även har ekonomiska incitament att vårda sinaförsamlingsmedlemmar och att rekrytera nya. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår prop. 1996/97:35 vad avser förslag om ett nyttinkomstutjämningssystem i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning av ett nyttinkomstutjämningssystem i enlighet med vad som anförts i motionen.