mot · GK02Sk320 · 1996-10-07 00:00:00 — Samhällsekonomiskakalkyler för en hållbarutvecklingUnder många decennier har det i olika ordalag talats om atttrafiken skall bära sina samhällsekonomiska kostnader, dvsbetala sina miljökostnader, olyckskostnader ochträngselkostnader. Denna grundprincip har formulerats påolika sätt i 1963, 1978 och trafikpolitiska beslut,men har i praktiken ännu inte genomförts.Genom FN:s konferens om miljö och utveckling ()har och de flesta andra av världens länder gjort ett åtagande att styrain utvecklingen i riktning mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Det äralldelesuppenbart att befolkning använder sig av alltför mycketvägtransporter, särskilt i storstäderna, för att vi skall kunna sägas ha ettlångsiktigt hållbart utnyttjande av naturresurserna.För oss liberaler har det varit uppenbart att utvecklingenpåverkas effektivast med ekonomiska styrmedel. Även icke liberaler harnumera allmänt accepterat detta.EU har glädjande nog tagit itu med dessa frågor och givit ut engrönbok . anser att ett ökat utnyttjande av samhällsekonomisktutformade trafikavgifter måste bli en viktig beståndsdel i en trafikpolitik föratt komma till rätta med olyckor, miljöskador och trängsel.När trafikanter och transportköpare inte betalar rätt kostnader kommertransportsystemet att utnyttjas ineffektivt. Valet av trafikslag kan bliineffektivt. En felaktig kostnadsbild bidrar även till en icke optimallokalisering och koncentrationsgrad av olika typer av anläggningar (t.ex.mejerier, bagerier och grossistlager).Statskontoret har presenterat en rapport . I denna anges att tunga lastbilar genom skatter ochavgifter bara bär av sina slitage- och olyckskostnader.Lastbilstrafikens låga kostnadstäckning leder t.ex. till att transporter inteutförs på järnvägar.För varje år som går medan statsmakterna gör utredning efter utredningutvecklas verkligheten efter de priser som faktiskt gäller på marknaden ochefter vad man tror faktiskt kommer att gälla . Då gäller inte någraprinciputtalanden - hur kloka de än kan vara. Det är nu som regeringen måstekänna ett tungt ansvar för att lägga fram skatteförslag, som för utvecklingen iriktning mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Det behövs inte många långautredningar för att veta i vilken riktning man måste gå. Det behövs i ställetpolitiskt mod.JärnvägensutvecklingsmöjligheterJärnvägstrafiken bör ha goda möjligheter att utvecklas bådeför gods- och persontrafik. EU ger nu nya möjligheter till attförbilliga och effektivisera järnvägsdriften som hittillskaraktäriserats av mycket nationellt tänkande. Tekniskstandardisering och enklare gränspassager kan ge järnvägenny konkurrenskraft. Den tekniska utvecklingen germöjligheter till ett europeiskt nät av höghastighetståg (350km/h), snabbtåg (/h), intercitytåg, regionaltåg ochgodståg.Det är angeläget att följer med denna utveckling så atthöghastighetståg kan konkurrera med det så miljöskadliga flyget på det mestfrekventerade sträckorna. Förbättrade och delvis nya banor förhöghastighetståg bör övervägas på sträckorna Stockholm-Jönköping-Köpenhamn (via en tunnel under ), (viaLandvetter) och Köpenhamn-Göteborg-Oslo. Korrekta värderingar av desamhällsekonomiska kostnaderna måste göras för att optimala investeringarskall göras och en optimal trafikfördelning skall uppstå.Konkurrens mellan buss ochtågDet finns bestämmelser som hindrar långväga busstrafik attfritt konkurrera med tågtrafiken. Trafikanterna skulle alltsåkunna ges en ökad individuell valfrihet om man rensade bortdenna administrativa reglering. Men så länge staten intefastställer rättvisa skatter och avgifter för de olikatrafikslagen kan inte fri konkurrens införas.StorstadsavgifterVägtullar diskuteras i storstadstrafiken. Många förutsätter dåatt de regionala intressenterna skall få besluta om dessaavgifter och att intäkterna skall användas för att bygga nyvägar i storstäderna. Emellertid måste staten ta sitt ansvar föratt förverkliga de trafikpolitiska principer som riksdagenfastställde 1988. Eftersom biltrafiken orsakar betydligt mermiljöskador och trängsel i storstaden än på landsbygdenmåste det vara statens uppgift att se till att särskilda skatterläggs på körning i storstäderna. Det går inte att bara höjabensinskatten, lika över hela landet, så att det blirgenomsnittligt rätt, för då överbeskattar man landsbygdenoch vi får heller inte ett effektivt resmönster.Det är angeläget att regeringen möjligt utarbetar förslag till rättvisaoch effektiva storstadsavgifter som tar hänsyn till de möjligheter som ges avmodern teknisk utveckling. Därefter kan man bättre bedöma den långsiktigaefterfrågan på biltransporter i storstadsområdena. Och därigenom kan manbättre bedöma om några utbyggnader av stora kostnadskrävandetrafikleder verkligen behövs och är samhällsekonomiskt lönsamma. Ju förrman inser vilka delar av det s.k. Dennispaketet i som är onödiga,dess bättre är det. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar iskattelagstiftningen att utvecklingen inom hela trafikområdet ändrastill att gå i riktning mot ett långsiktigt hållbart samhälle,2. att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar att frikonkurrens införs för långväga busstrafik som buss- och tågtrafikenpåläggs en beskattning som utgår från att resenären skall känna av densamhällsekonomiska marginalkostnaden,3. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar iskattelagstiftningen att det skapas en rättvis fördelning av skatterna mellanbilkörning i landsbygd och i tätort.