mot · GK02So607 · 1996-10-07 00:00:00 — Moderata utgångspunkterVårt samhälle måste utformas så att den naturliga "lillavärlden" kan fungera som den viktigaste trygghetsfaktorn förenskilda och familjer. Familjen utgör en sådan viktig grundför trygghet i olika åldrar. Tryggheten och ansvaret ifamiljekretsen kan inte generellt ersättas av insatser frånkommunens socialtjänst.Moderata samlingspartiet arbetar med kraft för en bättre familjepolitik, somger föräldrarna större valfrihet och möjlighet att bygga upp sin egen trygghet.Vi moderater anser att den socialistiska familjepolitiken varit till förfång förden sociala utvecklingen och därmed också för många enskilda människorstrygghet. Moderata samlingspartiets syn i dessa frågor utvecklas i en särskildfamiljepolitisk motion.Den kommunala har enligt socialtjänstlagen det ytterstaansvaret när det gäller att hjälpa människor i svåra situationer. Det ärnaturligt att denna uppgift ligger på kommunerna, eftersom kommunen är deninstans som på det lokala planet ligger närmast de enskilda människorna.Moderata samlingspartiet anser att det är viktigt att värna denna princip ochdärför säger vi bl.a. nej till en s.k. riksnorm när det gäller det ekonomiskabiståndet. stödinsatser skall utgå från en helhetssyn, där detekonomiska biståndet enbart utgör en del. Andra stöd- och hjälpåtgärder kanvara nog så viktiga. Vid övergång till en riksnorm, som bestäms av ,är det en uppenbar risk att det går slentrian i bedömningen av det ekonomiskabiståndet och att detta inte prövas mot andra åtgärder i den omfattning som ärlämplig. Vi anser också att det ekonomiska biståndets storlek skall läggas fastpå nivå av respektive kommunfullmäktige. Det är viktigt att lokalabedömningar utifrån bl.a. löneläge och kostnadsbild kan finnas med dånivåerna fastställs, och att denna del av är förankrad i detallmänna rättsmedvetandet på orten. Ett annat bärande motiv är att den sombetalar också skall besluta i liknande frågor, och rent moraliskt har de lokalakommunalpolitikerna samma ansvar som rikspolitikerna.Socialbidrag ingen socialförsäkringDet ekonomiska biståndet skall inte ses som en generellsocialförsäkring utan socialbidraget skall ingående prövasfrån fall till fall. Socialbidrag var aldrig avsedda att bli enreservlön utan de skulle fungera som ett tillfälligt stöd. Isamband med hög arbetslöshet, utförsäkringar ochförändringar i de generella trygghetssystemen måste särskiltrisken för generalisering av det ekonomiska biståndetuppmärksammas. Vissa invandrargrupper riskerar också attfastna i långvariga socialbidragsberoenden. Regeringenmåste ingående analysera problemet kring generalisering avdet ekonomiska biståndet.Moderata samlingspartiet har framfört kravet att statenbör ge ett stöd till särskilt invandrartäta kommuner med stora social-bidragskostnader, bl.a. genom det stora antalet äldre invandrare som inte fårfull pension. har i en skrivelse till regeringen ocksåpåtalatdetta. Vi anser att det är viktigt att regeringen återkommer till medförslag på en tillfredsställande lösning på problemet.Regeringen handlingsförlamadEfter ett omfattande arbete överlämnadesocialtjänstkommittén sitt slutbetänkande i oktober 1994.Målsättningen var att förslag till ny socialtjänstlag efterremissbehandling skulle föreläggas . Så har detdock inte blivit. Regeringen och harvarit helt handlingsförlamade. Detta bekräftas av attpropositionen i fråga aviserats i tidigarepropositionsförteckningar, dock utan att fått någotförslag.Denna handlingsförlamning är allvarlig eftersom förändringarna i samhälletäven kräver översyn av den sociala lagstiftningen. Detta har även påtalatsfrån olika håll, bl.a. från . Bristen på handlandehar skapat osäkerhet vad gäller tillämpningen av lagen. Bl.a. har vissa"gråzoner" uppstått. I detta läge kommer även mindre välbetänkta förslag,t.ex. lägre bidragsnivåer till äldre kvinnor. Ett annan konsekvens avregeringens handlingsförlamning är att tvingas ändra i sinaallmänna råd för att få rätsida på de värsta avarterna i den nuvarandelagstiftningen. I samband med regeringsförklaringen aviserades ett förslag omen ny socialtjänstlag . Vi vill betona vikten av att dettalöfte hålls.Det sociala läget - antaletsocialhjälpstagare - uteliggareUnder betalades ut isocialbidrag. I löpande priser är detta en ökning jämfört med . Bidragstagarna ökade frånca 715 1994 till 720 1995. Bidragstagarnasandel av hela befolkningen var med variationermellan kommunerna från lägst två procent.Socialbidragshushållen domineras av ensamstående utan barn. De svararför av samtliga hushåll. Den hushållstyp som har flestsocialbidragstagare är ensamstående kvinnor med barn, där drygt en tredjedelerhöll socialbidrag . Socialbidragstagarna är i stor utsträckningyngre människor. Av bidragstagare som är var i åldern 18-29 år.De utbetalda bidragsbeloppen har under första och andra kvartalet 1996ökat jämfört med samma kvartal 1995. utbetaladesdrygt i socialbidrag och introduktionsersättning tillflyktingar. Det är en ökning jämfört med första kvartaletförra året. utbetalades , enökning jämfört med andra kvartalet 1995.Det är socialbidragen till bidragstagare som inte är flyktingar som ökat. Tillgruppen flyktingar har socialbidragen däremot minskat, liksomintroduktionsersättningar till flyktingar.Särskilt måste problemet med bostadslösa och uteliggare uppmärksammas.Merparten av uteliggarna är aktiva missbrukare. Det rör sig i många fall omett kombinationsmissbruk där såväl alkohol som tabletter och narkotika ingåri bilden.Enligt uppgift från i är ca 3 000 personerbostadslösa i , d.v.s. de saknar stadigvarande bostad. Av dessa ärca 1 100 hemlösa (denna siffra inkluderar inte de personer som tillfälligt borpå härbärgen) och resterande finns på olika institutioner. Mellan 400 och 500personer saknar tak över huvudet. Antalet ökar dåvissa hotellhärbärgen stänger.När det gäller hemlösa kvinnor finns ett stort mörkertal då dessa ofta borhemma hos olika personer. Inom märker man attarbetslösheten nu börjar märkas på så sätt att bostadslösheten ökar bland"normala" människor.En grupp med stora svårigheter är vissa psykiskt sjuka som i anslutning tillnedläggningar av sjukhemmen har hamnat i en ohållbar situation. Det finnsfortfarande behov av små vårdhem för denna kategori människor. Regeringenmåste vidta nödvändiga åtgärder så att behovet av sådana väl fungerandevårdhem tillgodoses.Förnyelse behövsSedan den stora kommunreformen kommunala byggts ut kraftigt. Trots dettahar de sociala problemen ökat. Detta visar att socialtjänsteninte kan lösa problemen självständigt. Genom de erfarenhetersom vunnits bl.a. efter det att socialtjänstlagen trätt i kraftkan vi dra slutsatsen att inte lyckats uppnåvissa viktiga mål.En ingående analys måste göras när det gäller metodfrågorna inomsocialtjänsten. Tyvärr finns inte det dokumenterade underlag som skullebehövas för att göra vetenskapliga analyser av olika insatser. Detta får dockinte förhindra arbetet med förnyelse av socialtjänsten.I många fall är det uppenbart att insatser t.ex. inom individ- ochfamiljeomsorgen satts in . Ungdomar som varit på väg in i ett asocialtbeteende har fått gå för länge innan åtgärder vidtagits. I motion1996/97:So603 av m.fl. (m) som behandlar missbrukarfrågorlämnar vi konkreta förslag till förändring i lagstiftningen syftande till att deunga skall förstå allvaret i situationen. I motion 1996/97:Ju901 av . (m) föreslås vidare att skall fråntas ansvaret för unga sombegår brott.Orsakerna till ökad kriminalitet och ökat missbruk måste sökas för att manpå ett bättre sätt, med förebyggande åtgärder, skall kunna ta itu med dessaproblem. Ett annat område gäller det s.k. villkorade biståndet. Moderatasamlingspartiet anser att arbetet med metodutveckling måste ges hög prioritetinom socialtjänsten.Samordning behövsI dagens ekonomiska läge har det, oberoende av regering,visat sig helt nödvändigt att se över de olika generellatrygghetssystemen. Vi anser att det vid denna översyn ärangeläget att se dessa besparingar utifrån inbördes relationermellan systemen, så att en besparing inom de generellastatligt finansierade systemen, som anses vara socialtaccepterad, inte medför ökade kostnader för den kommunalasocialtjänsten.Villkorat biståndSocialtjänstens uppgifter och skyldigheter är omfattande, ochmed anledning av detta ställs oftast såväl socialnämnder somsocialsekreterare inför en rad svåra problem. Den enskilde,som söker och behöver stöd och bistånd, skall mötas medrespekt i enlighet med den inledande paragrafen. Vi anser attdetta också måste innebära att socialnämnderna ges deförutsättningar som krävs för att utifrån olika metoder levaupp till målsättningen att ge ett adekvat stöd för denenskilde.Vi menar att nuvarande socialtjänstlag inte ger socialnämnderna rätten ochmöjligheten att i vissa lägen vidta de åtgärder som bäst leder fram till målet ienskilda fall. Det behövs fler alternativa metoder, och i detta sammanhanganser vi att möjligheten till s.k. villkorat bistånd skall anges i social-tjänstlagen.Socialnämnderna förfogar inte över tillräckliga alternativamöjligheter i bl.a. rehabiliteringsarbetet. Nuvarande lagstiftning innebärdessutom att man i vissa fall arbetar i en "gråzon" vid bedömningar av vadsom är motiverat ur rehabiliteringssynpunkt och vad som är lagligt möjligt.Utifrån nuvarande erfarenheter har det också kommit mycket klara önskemålfrån kommunalt håll vad gäller möjligheten att ställa krav i vissa situationer,vilket också torde ligga helt i linje med det allmänna rättsmedvetandet pådetta område.Villkorat bistånd skall kunna tillgripas i de fall där en sådan åtgärd ärmotiverad som stöd vid rehabiliterings- och normaliseringsarbetet. gälla ungdomar som är på väg in i en asocial livsföring eller i arbetetmed rehabiliteringsprogram vid missbruk.Erfarenheten visar att det är otillfredsställande att möjligheten tillmotprestation inte är lagreglerad.Vi anser att regeringen möjligt bör återkomma till medförslag om villkorat bistånd.Farfar och mormor dugerDet har i olika sammanhang framkommit att det varit svårtför far- och morföräldrar att bli fosterföräldrar vidfosterhemsplaceringar. När ett litet barn skall placeras ifosterhem krävs stor omsorg från sida. Mankan inte utgå från generella regler i alla sådana fall.Vi anser att det är fel att diskriminera far- och morföräldrar eller andrasläktingar i barnets omedelbara närhet som farbröder, mostrar eller liknande.Det borde snarare vara naturligt att så nära anhöriga får förtur om det visarsig att inga hinder föreligger. Det nära släktskapet och "den lilla världens"utvidgade gemenskap kan i många sådana fall vara till stor trygghet förbarnet. Detta sociala nätverk skall tillvaratas.Valfrihet för de äldreRiksdagen beslöt på förslag av den borgerliga regeringen attföräldrarna skulle få lagstadgad rätt att välja barnomsorg, ochdär reglerades även på vilka grunder kommunen skulle varaskyldig att ekonomiskt stödja alternativ verksamhet. Densocialistiska majoriteten i har upphävt dennavalfrihetslag.Erfarenheterna inom barnomsorgen visar att valfriheten varit positiv förbarn, föräldrar och verksamhet. Valfriheten har inte heller blivit dyrare. Detfinns flera exempel på att alternativen kunnat drivas till lägre kostnad.Vi anser att det nu är dags att ge de äldre samma lagstadgade rätt tillvalfrihet vad gäller hemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer.Socialtjänstens företrädare måste inom ramen för sin myndighetsutövningbedöma huruvida den sökande är berättigad till serviceinsatser, utifrån debestämmelser som gäller inom respektive kommun eller enligt social-tjänstlagens biståndsbestämmelser. När behovet dokumenterats, detta kangälla t.ex. viss hemtjänst eller boende på ålderdomshem, skall den enskildesjälv enligt vårt förslag ha lagstadgad rätt att välja.Den kommunala ekonomiska ersättningen kan grundas på liknande principsom den borgerliga regeringens barnomsorgslag. Vi är medvetna om attförutsättningen för valfriheten är att det finns alternativ, men alternativenkommer att öka om rätten att välja lagregleras.Vi anser att detta förslag nu skall bearbetas vidare i särskild ordning för attsedan snarast föreläggas riksdagen.Rätten att flyttaMånga äldre har upplevt problem i samband med att de velatflytta från en kommun till en annan. Det finns genomSvenska en överenskommelse mellankommunerna om denna rätt. Det har dock visat sig attöverenskommelsen inte fungerar. Senast handlade det om ettfall i dit en kvinna nekades att flytta avkommunens socialnämnd, och detta trots att henneshemkommun t.o.m. erbjöd sig att stå för kostnaderna. Äldremänniskor måste ges samma möjlighet som yngre, detta ärviktigt inte minst utifrån behovet av sociala kontakter. Imotion 1996/97:So403 av m.fl. (m) föreslår vi atträtten för äldre att välja bostadsform och bostadsort skallskrivas in i den nya socialtjänstlagen.Anhörigas insatser och frivilligtsocialt arbeteDet är allmänt dokumenterat att de anhörigas insatser i vårdoch omsorg är mycket stora. Detta visar att den lillagemenskapen fungerar. I vissa fall kan de anhöriga behövastöd t.ex. i form av avlastning eller på annat sätt. Vi anser attdetta stöd är angeläget. För den som behöver omvårdnad ärdet betydelsefullt att få vistas i hemmiljön. Den anhörigesom vårdar har i många fall en stor press på sig såväl fysisktsom psykiskt, varför stöd för den anhörige kan vara välmotiverat.Ett annat område gäller det frivilliga sociala arbetet. Här görs ocksåovärderliga insatser från såväl enskilda som organisationer. Vi kan nämnaRöda korset, , , och kvinno-jourerna m.fl. Vi konstaterar med stor tillfredsställelse att såvälanhörigvården som det frivilliga arbetet nu officiellt värderas och erkänns. Såhar det tyvärr inte alltid varit.Socialtjänstkommittén har tagit upp båda dessa områden. Vi förutsätter attutredningen kommer att remissbehandlas i vanlig ordning. I avvaktan på dettalägger vi nu inte några förslag på dessa områden men vi förutsätter attregeringen med positiv inställning behandlar dessa frågor och återkommer tillriksdagen utan dröjsmål. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning om socialbidragen somgenerellt stöd i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om små väl fungerande vårdhem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet i en ny socialtjänstlag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunalt självbestämmande och metodutveckling inomsocialtjänsten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samordning av de generella trygghetssystemen,6. att hos regeringen begär förslag om villkorat bistånd i enlighetmed vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag om nära släktingars möjlighetatt fungera som fosterföräldrar i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om lagstadgad rätt tillvalfrihet för de äldre i enlighet med vad som anförts i motionen.