mot · GK02T50 · 1996-12-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter Tredje spåretI propositionen berörs bl a frågan om behovet av ökadspårkapacitet i . Regeringen föreslår en utbyggnadav järnvägen mellan och från två till fyraspår. Men byggandet av det tredje spåret förbi Riddarholmenskjuts på framtiden.Frågan om en samlad lösning för den s k Getingmidjan har varit aktuellunder alltför . Regeringen har i sin proposition börjat positionera enlinje som ligger nära de slutsatser som kom fram till isitt betänkande. Men regeringen är inte beredd att skjuta till de medel sombehövs.Problemet är att regeringen inte till fullo tycks inse vikten av en snabblösning på detta kapacitetsproblem. Det är därför inte rimligt att somregeringen föreslår vänta till slutet av planperioden för att tillskapaytterligarespårkapacitet i detta mycket hårt belastade trafikavsnitt. Ska vi kunnatillgodogöra oss de nya möjligheter som uppstår tack vare allanyinvesteringar på järnvägen i , och om regeringen menar allvarmed att ge godstrafiken på järnväg expansionsmöjlighet, så kan man inte baralåta tiden gå.Ansvaret för att en helhetslösning ska uppstå ligger hos riksdag ochregering. Det är ett riksintresse att det tredje spåret byggs och att densexfiliga motorleden genom de kulturhistoriskt unika kvarteren blir nergrävdsom har föreslagit. Statliga medel måste frigöras föratt finansiera en tunnellösning.Från 1993 utgår inte längre statsbidrag till utbyggnad av kommunala vägaroch gator. Det statliga bidraget till väghållning fördes över tillpotten för generella statsbidrag till kommunerna. Det innebar attkommunerna inte heller får bidrag till utbyggnad av de övergripande vägarsom staten enligt riksdagsbeslut skall ha ansvaret för men för vilka detbedömdes som lämpligt och samhällsekonomiskt riktigt att kommunen skullekvarstå som väghållare. Detta gäller för flera större vägar i ,exempelvis , och Ulvsundavägen.Den möjlighet som regeringen nu öppnar för statsbidrag för kommunalavägprojekt är inte avsedda för projekt av typ tunnelförläggning av del avÄlvsjövägen och i propositionen avsatta medel är inte heller tillräckliga föratt kommunerna skall kunna räkna med att få större vägprojekt genomförda.Det statliga bidraget är vidare maximerat till hälften av kostnaderna förprojekten.Det torde också vara tveksamt om statliga bidrag under anslaget regionaltransportinfrastruktur kan lämnas till en nedgrävning av , som juregeringen framhåller är en trafikled.Det finns därför anledning att staten på nytt tar upp frågan omväghållaransvaret för vissa av de övergripande vägar som stadsvarar för. Enligt riksdagsbeslutet skall staten genom haansvar för de övergripande vägarna i landets större tätorter. stadoch kom 1990 överens om att bl a och ärsådana övergripande vägar som avses i riksdagsbeslutet 1988.En komplettering till ändrat väghållarskap är att större vägprojekt påövergripande kommunala vägar får tas in i investeringsplanerna på sammavillkor som statliga vägprojekt på övergripande vägar. En sådan lösningskulle skapa förutsättningar för en mer miljö- och trafikanpassad och därmeden mer samhällsekonomiskt riktig utbyggnad av landets huvudvägnät.DennispaketetDe flesta förändringar av trafiksystem som skerinom har samband med Dennispaketet, enöverenskommelse mellan , Moderaternaoch , som omfattar såväl väg- som kollektivtrafik.Vägutbyggnaderna avser dels en vägring runt innerstaden,dels en yttre tvärled som inkluderar Västerleden överKungshatt-Lovön.Det är uppenbart att Dennispaketet måste omförhandlas till stora delar.Miljömässiga och ekonomiska argument talar emot ochÖsterleden. Däremot bör Norra och byggas och anslutas tillEssingeleden. De satsningar på kollektivtrafiken som ryms inomDennispaketet måste fullföljas så snart som möjligt.Bromma flygplatsStockholm är rikets huvudstad och måste ha godaförbindelser med utlandet och avlägsna platser i Sverige.Bromma flygplats är dock placerad så att den inte kanaccepteras på grund av buller, avgasstörningar ocholycksrisker. kommer att hamycket snabb järnvägsförbindelse med city vilket eliminerarbehovet av en mer stadsnära flygplats. Därför bör regeringenfå i uppdrag att avveckla när det finnskapacitet på . Ett avvecklande av Brommaflygplats bör kunna ske , vilket föreslagits i enstatlig utredning. Om det krävs ytterligare enflygplats i bör den av regionalpolitiskaskäl placeras söder om . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tredje spåret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väghållaransvaret för övergripande vägar i landets större tätorter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala vägar och möjligheten till statliga investeringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omförhandling av Dennispaketet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avvecklandet av .