mot · GK02A202 · 1996-10-07 00:00:00 — Sabbatsår för minskad arbetslöshet Inledning: Vad ärsabbatsår?Att kunna ta ledigt för att studera, vara hemma medbarnen, göra en lång resa eller något annat du länge velatgöra. En arbetslös får arbete. Statskassan tjänar pengar. Detär huvuddragen i vårt förslag till sabbatsår, av a-kassan som ersättning åt den som tar ledigt och ett krav påarbetsgivaren att erbjuda plats åt någon arbetssökande. Förstatskassan ger detta med våra beräkningar minskade utgiftereftersom ersättningsnivån för sabbatsåret är lägre än förden tidigare arbetslöse som erbjuds jobb.Vårt förslag skiljer sig åt både från statsministerns huvudsakligenmuntliga förslag om "friår" och från den danska modellen med sabbatsår,"orlov", genom att vara statsfinansiellt mer gynnsamt.Bakgrund: Arbetslöshetenmåste bekämpas kraftfulltArbetslösheten ligger kvar på en mycket hög nivå i ,med i runda tal 700 000 arbetslösa. Samstämmigakonjunkturbedömare menar att den inte kommer att minskamer än marginellt till följd av ekonomisk tillväxt. Företagennyanställer endast lite, även när deras orderböcker är fulla.Offentlig sektor har fortsatta besparingskrav, inte minst inomkommunerna. Det leder till att de inte kan förväntas anställanågon större mängd personal.Insikten har växt om att andra åtgärder måste till för att kraftigt minskaarbetslösheten i . Statsminister har utlovat enhalvering av den öppna arbetslösheten , men intepresenterat något egentligt program för hur detta skall ske. harbl a följande förslag för att kraftigt minska arbetslösheten i Sverige:- Dela på jobben. En sänkt arbetstid till 35veckoarbetstimmar skulle kraftigt öka efterfrågan på nyarbetskraft. Sänkningen bör genomföras redan dennamandatperiod.- Skatteväxla. Kraftigt sänkt arbetsgivaravgift och imotsvarande mån höjda miljörelaterade skatter stimulerar tillnyanställningar, som det ger en bättre miljö.Förslaget är budgetneutralt.- Miljöinvestera. Åtskilliga nya jobb skapas genom att nugenomföra de miljöprojekt som ändå bör göras för attuppfylla av riksdag och regering antagna miljömål.- Samt: Inför sabbatsår. Detta i enlighet med dennamotion.Den danska modellen avsabbatsår: En "peng"I trädde "lov om orlov" i kraft den första januari1994. Lagen har sedan ändrats 9/1 1995 och 20/12 1995.Den ursprungliga danska modellen av sabbatsår innebar fick rätt att ta ledigt , med full a-kasseersättning,som någon annan tog ens arbete. Ledigheten varinte knuten till någon viss aktivitet, utan gavs för attexempelvis vara hemma med barn, studera eller resa.Förslaget har sedan reviderats i mer restriktiv riktning, ochfått tydlig "peng"-karaktär. Efter den senaste reformen av"lov om orlov", ser den danska modellen av sabbatspeng utsom följer:- Sabbatsår för studier: Full a-kassa gäller även framgent.Den gäller för personer . Vidsärskilda tillfällen omfattas även . De som tarsabbatsår för studier måste, om inte annat överenskommitsmed arbetsförmedlingen, stå till arbetsmarknadensförfogande.- Sabbatspeng för föräldraledighet: av a-kassan.Sänks . Gäller för föräldrar till barn upptill (utöver föräldraledigheten för barn ). Ledigheti , dock om barnet ej fyllt1 år vid sabbatspengens början. Båda föräldrarna har rätt attanvända denna sabbatspeng för vart och ett av sina barn.Inget krav finns på att någon arbetslös ska inträda.- Sabbatspeng för övrig ledighet, "orlov for sabbat":av a-kassan. Gäller förpersoner , max . För attsabbatspengen skall utgå måste en arbetslös få tillträde tillarbetsplatsen. Det måste dock inte vara sammaarbetsuppgifter, endast samma arbetsgivare. Sker inte dettagenast, betalar arbetsgivaren sabbatspengen tills det sker.Gemensamt för sabbatspeng för utbildning och övrig ledighet är att endastpersoner som haft arbete i minst 3 av är berättigade tillsabbat. Det innebär också att även de som är arbetslösa har rätt tillsabbatspeng; de ställer sig helt enkelt vid sidan om arbetsmarknaden och fårdå eller av a-kassan, beroende på vilken variant avsabbatspengen de valt.Vad har resultatet blivit iDanmark?Sabbatspengen har gett positiva effekter i form av 90 000 nyajobb (enligt uppgift från arbejdsmarkedsudvalget), ökadutbildningsnivå på de anställda och bättre social trygghet.Den ursprungliga modellen var dock mycket kostsam förstaten, som i flera vändor har ändrat villkoren försabbatspengen. Vidare ledde den till viss överhettning inomnågra sektorer. Det gällde exempelvis sjuksköterskor ochförskolelärare, där många utnyttjade "lov om orlov"som det rådde brist på utbildade sjuksköterskor.För att stimulera fram att fler skulle välja sabbatspeng förutökad föräldraledighet sköt kommunerna i modellens börjanofta till pengar så att man skulle nå upp i normalinkomstnivå. 157 kommuner gjorde det 1994, är detbara 65 kommuner som gör så.Vanligast i är att sabbatspengen används som en förlängning avföräldrapengen, som endast är 6 månader. Var åttonde som är föräldralediggenom sabbatspengen är pappa - en låg siffra kan tyckas, men ändå enförbättring jämfört med innan pengen fanns.Dagens kostnadsreducerade modell ger mindre dramatiska effekter, på gottoch ont. hade 25 000 danskar studieledigt medsabbatspeng, 28 000 hade föräldraledigt och 860 hade sabbat för övrigledighet, enligt arbejdsmarkedsministeriet. Hur många jobb detta lett till ärosäkert, det gäller dock ett antal tusen arbeten (redan de 860 som hade rensabbat ger enligt ovan 860 nyanställningar).Miljöpartiet föreslårMiljöpartiet motionerade om sabbatsår (a-kassaför tjänstledighet, A212, , fl). Förslaget upprepades i sommarenssysselsättningsmotion (Fi117, partimotion). Denna motioninnebär vissa revideringar gentemot dessa, bland annat medavseende på ersättningsnivån.Vi föreslår en enhetlig sabbatspeng om av a-kassan, tillgänglig föralla och utan att staten bestämmer vad ledigheten ska användas till.Ledigheten kan användas t ex till valfria studier, resor eller som möjlighet attvara hemma hos sina barn. Vi föreslår att sabbatsåret införs snabbt och fulltut, inte som ett försök i vissa kommuner, såsom nu sker i och såsomregeringen föreslagit när det gäller sänkt arbetstid. Att vi anser attsabbatsåretkan införas på nationell nivå nu har sin grund i att vi redan har de danskaerfarenheterna att luta oss mot, samt att arbetslösheten måste bemötas medkraftfulla åtgärder. Förslaget bör dock införas med tvåårig försöksperiod,med möjlighet till förlängning.Vårt förslag till sabbatsår gynnar många utan att ge några egentligaförlorare. Den anställde som väljer sabbatsår kan berika sitt liv, denarbetslöse får en chans att komma in på arbetsmarknaden och staten betalarut lägre ersättning - av a-kassenivån för den som tar sabbatsårmot för den som är normalt arbetslös. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sabbatsår skall införas.