mot · GK02Jo760 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottTillståndet i VästerhavetMiljöhoten mot är fortfarande överhängande ochdet är bråttom med insatser. På flera områden tycksmiljöhoten ha förvärrats. Experiment visar att kvävefortfarande begränsar den primära produktionen i havetunder de flesta årstiderna och i de flesta områdena. Storamängder kväve och fosfor tillförs viavattendragen.Av de tungmetaller som tillförs och ackumulerasavsevärda mängder i finkorniga sediment vid kusterna. I ärhalterna relativt stabila för bly, kadmium och koppar i sill och strömming.Däremot stiger halterna av kvicksilver, vilket är mycket oroväckande.NordsjödeklarationenVid den fjärde enadesmiljöministrarna om att kontinuerligt minska utsläpp,emissioner och förluster av farliga kemiska ämnen tillNordsjön. Målet är att dessa helt ska upphöra inom engeneration, det vill säga . Det här beslutet utgör enmilstolpe i den svenska miljöpolitiken. Eftersom ländernahar förbundit sig att utsläppen av farliga ämnen ska upphörainom så innebär det att även användningen av farligakemikalier måste upphöra . Konferensens deltagareantog en definition av farliga ämnen som är mycket vid. Detgör att i stort sett alla naturfrämmande ämnen liksomtungmetaller omfattas av deklarationen. Det är nu viktigt attden svenska miljö- och kemikaliepolitiken skärps för att detska vara möjligt att uppnå den fjärde Nordsjökonferensensmål.ÖvergödningKväve transporteras från södra in i ibetydande mängder. Detta bidrar till övergödningen.Läckaget av kväve och fosfor från södra tillKattegatt och östra har ökat betydligt under desenaste 20 åren. Stora mängder kväve och fosfor tillförsVästerhavet via vattendragen. Undersökningar avsedimentbottnar utanför visar attgrunda bottnar genomgått en storskalig förändring.Uppskattningsvis av det totala bottenområdet varhelt täckt av ettåriga grönalger.Laholmsbukten är extra drabbad av övergödning. Enligt miljömålen skullekvävetillförseln till ha minskat till 1995 jämförtmed värde. De åtgärder som genomförts bedöms ha minskatbelastningen med . Man har dock inte kunnat konstatera någonminskning av tillförseln från vattendragen. Låga syrehalter vid bottnarnaförekommer . är mycket värdefull både för yrkesfiske,fritidsfiske och turism.Åtgärdsgrupp Västs uppföljning avåtgärderÅtgärdsgrupp Väst bildades och gruppens uppgift harvarit att sammanställa belastningen av närsalter, organisksubstans och miljögifter på , samordnarecipientkontrollen i kustvatten samt föreslå och samordnaåtgärder. genomförde åtgärdsgruppen enuppföljning av hur de åtgärder som föreslagits för att minskabelastningen av kväve och fosfor på genomförts.Undersökningen omfattar de fyra kustlänen ,, samt och län.Resultatet blev följande: av de kustbaserade avloppsreningsverken medöver 2000 personenheter uppnådde 1994 åtgärdsgruppensmål fosfor per liter respektive reningseffekt. Däremot uppnådde av de kustbaseradeavloppsreningsverken med över 10000 personenheteråtgärdsgruppens mål kväve per liter respektive reningseffekt. För stora avloppsreningsverk och avloppsreningsverk medutsläpp av farliga ämnen till känsliga recipienter gällersträngare mål. Merparten av dessa reningsverk uppfylldeinte de strängare målen. Vid flera reningsverk planeras åtgärder de närmaste årenbl.a. i syfte att uppnå utökad kväverening. Effekten av deåtgärder som genomförts efter 1985 har uppskattats till ca1200 ton kväve och fosfor . För att uppfylla skötsellagens krav på lagringskapacitet avstallgödsel har gödselanläggningarna byggts ut på mångagårdar, men fortfarande återstår utbyggnad på ett antalgårdar. Andelen höst- och vinterbevuxen mark har ökat kraftigtsedan mitten av . Den totala åkerarealen har minskat och andelenoutnyttjad åker har ökat. Det minskade kväveläckaget tillföljd av minskad åkerareal och ökad andel vall ochoutnyttjad åker har uppskattas till ca 1900 tonper år för de fyra kustlänen. Antalet djurenheter har minskat med . Arealen anlagda och planerade våtmarker har uppskattatstill ca respektive 215 hektar.Vi föreslår att ytterligare insatser bör sättas in för att minskanärsaltbelastningen på . Detta bör ges regeringen till känna.Kommunala avloppsreningsverk ochvåtmarkerVi föreslår att ett system med miljöskatter på kväveutsläppfrån kommunala reningsverk införs. Systemet bör varautformat så att det står kommunerna fritt att välja metod förkvävereningen. Skatten skulle stimulera kommunerna attbygga ut kapaciteten för kvävereduktion. De kommuner somistället för att minska utsläppen från reningsverken anläggervåtmarker eller installerar lokalt omhändertagande av urinoch fekalier bör få miljöskatten reducerad med denreningseffekt som våtmarken beräknas ge. Vi föreslår ocksåsatsningar på demonstrationsanläggningar av urin- ochfekalieseparerade toaletter. Kretsloppen av näringsämnenmåste slutas och demonstrationsanläggningar är ett sätt attuppmärksamma människor på att den nya tekniken finns ochfungerar. Vi föreslår också att stora arealer våtmarker böråterskapas och nyskapas.Näringsläckage från jordbruk ochskogsmarkEn betydande del av de växtnäringsämnen som tillförsVästerhavet härrör från jordbruket. Vi anser att dagenssvenska jordbruk inte är långsiktigt hållbart. Under desenaste decennierna har jordbruket genomgått en snabbspecialisering med ökad användning av handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel samt koncentrerad djurhållning.I de djurtäta områdena med lätta jordar, t.ex. i , ärproblemen med kväveutlakning värst. Vi förordar ettlantbruk där djurhållningen är fördelad på flerbrukningsenheter och mer jämnt fördelad över landet. IMiljöpartiet de grönas jordbrukspolitiska motion föreslår viomfattande satsningar på ekologiskt lantbruk. Vi föreslårockså kraftigt höjda miljöavgifter för kväve och kadmium ihandelsgödsel.Idag finns ett förbud i 7 § skötselförordningen mot spridning av stallgödseloch andra organiska gödselmedel om intenedbrukning sker till . Det finns också ett visstförbud mot spridning av stallgödsel i desydligaste länen samt längs kusten från till Stockholms skärgård.Vi föreslår att all spridning av stallgödsel förbjuds , samt attden tidsperiod som avses som vinter differentieras över landet. Dessutomföreslår vi att spridning endast ska vara tillåten på jordar som harlägre lerhalt än annat än till grödor som vall- och höstoljeväxter.Läckage av näringsämnen från skogsmark står för en allt större del avövergödningen av haven. Kväveoxider, framförallt från vägtrafiken,deponeras från skogsmarken. Skogen kan inte ta upp hur mycket kväve somhelst. Marken når till slut kvävemättnad och utlakningen ökar därmed. IMiljöpartiets motion om skogsbruk föreslår vi åtgärder i syfte att minskaskogens miljöbelastning.VattenbrukFiskodling i kassar orsakar normalt endast lokalamiljöeffekter. Utsläppen av näringsämnen kan lokalt varastora. Men lokalt kan fiskodlingar ha stor betydelse. Viföreslår därför att alla tillstånd för fiskodlingar bör omprövasefter 10 år.TungmetallerFör att bilda sig en uppfattning om hur metallerna påverkardjurs och människors hälsa mäts halterna av bly, kadmium,koppar och kvicksilver i strömming och sill i de vatten somomger . Utvecklingen av metallhalten i dessa fiskarskiljer sig åt mellan de olika vattenområdena. I Västerhavetär halterna relativt stabila för bly, kadmium och koppar.Däremot stiger halterna av kvicksilver, vilket är mycketoroväckande. Det är oklart vad ökningen beror på.Belastningen av luftburet kvicksilver på har minskatbetydligt på senare år.Västerhavet tillförs metaller bl.a. från försurade sjöar och vattendrag. Isyfte att motverka försurningen föreslås en ökad satsning på kalknings-verksamheten i motion med anledning av budgetpropositionen.Den totala mängden av metaller i varor, konstruktioner och avfallslager ärmångfalt större än de kända utsläppen. De utgör ett potentiellt hot mot vårmiljö. De åtgärder som behöver sättas in mot metallerna har allt mer kommitatt förskjutas mot gamla produkter, avfallshantering och förorenad mark.Internationella begränsningarVi anser att bör verka för så långtgåendeinternationella begränsningar som möjligt när det gällertungmetaller och då främst kvicksilver, kadmium och bly.Det är också av största vikt att prioritera att de mål som sattsi havskonventionerna också genomförs i praktiken. Detinternationella arbetet för att minska utsläppen av såvälmetaller som försurande ämnen till luft och vatten har storbetydelse för metallbelastningen i Västerhavet.Miljökvalitetsmål för tungmetallerKoncentrationerna av metaller får inte tillåtas öka ytterligare.Kunskaperna om metallernas biologiska effekter är mycketbristfälliga. Därför föreslår vi att miljökvalitetsmål införssom innebär att halten kvicksilver i fiskkött inte får överstiga0,/kg färskvikt och att metallhalten i levandeorganismer och ytsediment i havet inte får öka årsnivåer.Kadmium i handelsgödselHalterna av kadmium i svensk ökar, liksomhalterna i t.ex. vetekärnor. I jordbrukspolitiskamotion föreslår vi en miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel, samt att en avvecklingsplan för kadmium ihandelsgödsel ska upprättas.Läckage från miljöskadade områdenEn hel del metaller läcker också från miljöskadade områden.I vår motion med anledning av budgetpropositionen föreslårvi därför en omfattande sanering av miljöskadade områdensåsom gamla industriområden och avfallsupplag. Metodernaför beräkning av metalltillförseln till våra hav måsteförbättras, så att åtgärderna kan sättas in där de gör störstnytta. Det är också viktigt att förbättra återtagning och slutligdeponering av gamla produkter som innehåller kvicksilver,bly och kadmium.Organiska miljögifterKlor ingår i många av de allvarligaste organiskamiljögifterna. De mest kända är DDT, PCB och dioxiner.Halterna av PCB, DDT och dioxiner har sjunkit betydligt påsenare år i fisk från . Men fortfarande användsmånga långlivade organiska ämnen.Tillförseln av långlivade organiska ämnen till miljön upphör inte för attutsläpp från industrier och liknande gör det. Det förråd som byggts upp iavfallsupplag, sediment, mark och konstruktioner i samhället kommer attbelasta miljön under lång tid framöver.Vi anser att nya långlivade organiska ämnen inte bör introduceras påmarknaden och att kraven på information om nya kemikalier bör skärpas. Vianser vidare att internationella arbete med att begränsa de organiskamiljögifterna bör intensifieras. Nationella och internationella program, för attövervaka långlivade organiska ämnen, bör samordnas.Begränsa utsläppen från punktkälloroch förbättra omhändertagandetUtsläppen av långlivade organiska ämnen från punktkällormåste begränsas ytterligare. Några särskilt viktiga branscheroch områden är massaindustri, kemisk industri, metallverk,avfallsförbränning, aluminiumverk, träimpregnering ochsmåskalig eldning. Omhändertagandet och den slutligadeponeringen av produkter, byggnadsmaterial m.m. sominnehåller långlivade organiska material måste förbättras.Miljöfarliga avloppEtt stort problem med dagens avloppssystem är atthushållens avlopp blandas med miljöfarliga avlopp frånindustrier och verkstäder och dagvatten. Vi anser att endastsådant avloppsvatten som innehåller nedbrytbara ämnen skaledas från industrier till kommunala reningsverk. Vi föreslåratt kommunerna ska ges rätt att förbjuda storskaligöverledning av miljöfarligt avloppsvatten till kommunalareningsverk.Mer forskning behövsDet finns många frågeställningar beträffande stabilaorganiska föreningar som behöver belysas ytterligare. Detgäller bl.a. vilka lång- och kortsiktiga effekter som deorganiska ämnena har och sambanden mellan övergödningenoch miljögifternas omsättning. Det pågår begränsade projekt(t ex EUCON - om eutrofiering/organiska miljögifter), menhär behövs en särskild satsning.Prospektering och borrningefter olja i SkagerrakSedan beslutet i norska omprovborrningar efter olja och gas i har ingentinghänt som ser ut att kunna hejda dessa. harbegärt regelrätta samråd utan framgång.Konsekvensbeskrivningar har producerats, men inga nyafakta som på något sätt förändrar hållningen blandkommunerna runt eller regeringens inställning.Miljödepartementet har haft invändningar mot denpreliminära slutrapporten som kom under sommaren 1996.Norge har att sammanställa en slutrapport, som skall sändasut på remiss till bl a berörda kommuner.Provborrningarna och den eventuella - förväntade - utvinningsverksam-heten utgör en alltför stor fara för havet och kusterna runt om. Den svenskaregeringen bör ta bestämt avstånd mot de provborrningar, som den norskaregeringen planerat dela koncessioner på under våren 1997.Miljöpartiet anser att det är dags att föreslå en "fredning" av ochKattegatt vad gäller borrningar efter olja och gas. Den svenska regeringenbör ta upp diskussioner med våra grannländer genom exempelvis NordiskaRådet i syfte att uppnå sådan här överenskommelse.OljeskadeskyddetMer omfattande oljeutsläpp skulle kunna få katastrofalaföljder för vissa sjöfågelbestånd. har tidigarepåtalat att åtgärder bör vidtas för att effektivisera deträttsliga förfarandet när det gäller att beivra oljeutsläpp i bl.a.Östersjön. I motion "Begränsningen avtillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brott begångnapå utländska fartyg" presenteras flera förslag som syftar tillatt brott av denna typ ska leda till åtal.Satellitbildinformation föroljedetektionNy teknik gör det möjligt att snabbt upptäcka olja till havs.Eftersom olja har andra optiska egenskaper än vatten kanoljeutsläpp upptäckas med olika optiska metoder. Idagpatrullerar totalt med tre planutrustade med radar. Utöver detta sker optisk observationfrån fartyg. En av de nya metoder som skulle kunna tillämpasi de svenska vattnen är satelliter som tillsammans kankartlägga vattenytan en gång . En fördel med dennametod, jämfört med traditionella metoder, är att det ärmöjligt att upptäcka små oljeutsläpp. I kombinerassatellitspaning och spaning med flygplan och de norskaerfarenheterna är mycket positiva. Vi föreslår attNaturvårdsverket ges i uppdrag att utreda behovet avsatellitbildinformation för oljedetektion.Gör fjärrdetektion av olja juridisktbindandeDet är också nödvändigt att det internationellaoljeskyddsarbetet intensifieras. Vi anser att inomramen för arbetet i IMO, HELCOM, Osparcom ochNordsjökonferensen ska verka för att fjärrdetektion av oljaupphöjs till att utgöra juridiskt bindande bevisning föröverträdelser av gällande regelsystem. Det är ocksånödvändigt att genomföra informations- ochutbildningsinsatser för att komma till rätta med problemenmed oljeutsläpp.Mottagning av olja och dubbla skrovVi föreslå att samtliga berörda hamnar ska hamottagningsstationer för olja och annat kemikaliespill senastden . Vi föreslår att krav på dubbla skrov skaställas på fartyg som transporterar kemikalier och olja tillsvenska hamnar.Biologisk mångfaldMarina reservatI motion om biologisk mångfald föreslås attarbetet med inrättandet av reservat skyndsamt måstefördjupas, konkretiseras och påskyndas. Dessutom anser viatt den presenterade planen "reservat iSverige" skyndsamt måste realiseras, men ocksåkompletteras, speciellt beträffande grunda kustområden, medexempelvis mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar.Genomför inventeringar och upprättarödlistorDe naturinventeringar som genomförts i de svenskahavsområdena har i första hand skett i samband medetablering av reservat. De flesta svenska län ochkommuner saknar planer för ett systematiskt genomförandeav inventeringar. Därför bör en plan för inventeringav olika biotoper tas fram. Därför föreslår vi attNaturvårdsverket ges i uppdrag att arbeta fram ett programför utveckling av marin inventeringsmetodik samt listarangelägna inventeringar i de svenska havsområdena.Rödlistor för växter och djur bör utarbetas avartdatabanken.Främmande arterMånga nya arter har introducerats i de svenskahavsområdena via den internationella sjöfarten. Defrämmande arter som sprids kommer dels från påväxt påskrov etc., dels från ballastvatten. Problemet är mindreallvarligt i än vad som är fallet med Östersjön.Vi anser att i internationella sammanhang ska varadrivande för att motverka oönskade introduktioner, förNordsjön inom Osparcom, men på även inom EUoch globalt. De frivilliga riktlinjer som IMO utvecklat förhantering av ballastvatten är inte tillräckliga. Det behöver skeen utveckling av metoder och tekniska lösningar för attförhindra att organismer sprids med ballastvatten. Åtgärdernamåste samordnas internationellt, såväl för den befintligafartygsflottan som för nya fartyg. För att minska problemenmed introduktion av främmande arter i havsområden krävsdels tekniska lösningar, dels en effektiv övervakning.Radioaktivt avfallUK () planerar, enligt uppgift,en utökad hantering av radioaktivt avfall med ökaderadioaktiva utsläpp som följd vid Dounreay på den skotskanordkusten. Utökningen kan bl.a. ske med avfall frånRyssland. Transporterna måste ske med fartyg antingen viaÖstersjön eller . Riskerna är uppenbara. En olyckai eller //skulle utgöraett direkt hot mot svenskt kustvatten och den svenska kusten.Utsläppen vid Dounreay sker till vatten i direkt anslutningtill . De radioaktiva utsläppen kan föras medhavsströmmarna till den svenska kusten. I en särskild motionom radioaktivt avfall kräver vi att regeringen bör undersökamöjligheterna att genom internationell rätt stoppa deradioaktiva utsläppen i Dounreay.Stora katamaranerEtt antal stora höghastighetskatamaraner trafikerar nuhamnar på den svenska . Denna trafik medför fleramiljöproblem. Katamaranerna är betydligt merenergikrävande än annan sjöfart. De åstadkommer med sinajetstrålar stora tryckförändringar (acceleration ochretardation) i vattnet som påverkar reproduktionsplatserna ide grunda havsvikarna och torde ha skadlig inverkan påplankton. Varje djup har en kritisk hastighetsnivå, varjepassage måste ha sin restriktion. Svallen in till skyddadelägen, fågelskyddsområdena, de snabba vattenrörelserna motbottnarnas samhällen - allt det här måste undersökas ochbeskrivas i miljökonsekvensbeskrivningar. Vi föreslår atthöghastighetskatamaranernas miljöpåverkan utreds. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska miljö- och kemikaliepolitiken för att det skall varamöjligt att uppnå den fjärde mål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ytterligare insatser bör göras i syfte att minskanärsaltbelastningen på västerhavet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett system med miljöskatter på kväveutsläpp frånkommunala reningsverk,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggande av demonstrationsanläggningar med urin- ochfekalieseparerade toaletter,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återskapande och nyskapande av våtmarker,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya regler för spridning av stallgödsel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt bör verka för en begränsning avmängden tungmetaller,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra återtagning och slutlig deponering av gamlaprodukter som innehåller kvicksilver, bly och kadmium,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att intensifiera internationella arbete med att begränsa delånglivade organiska miljögifterna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsmål för metaller i fisk, andra levande organismeroch ytsediment,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna skall ges rätt att förbjuda storskalig överledningav miljöfarligt avloppsvatten till reningsverk,12. att begär att regeringen bestämt tar avstånd från planeradeprovborrningar i i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fredning av ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att utreda behovet avsatellitbildsinformation för oljedetektion,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i det internationella oljeskyddsarbetet bör verka för attfjärrdetektion av olja skall upphöjas till att vara juridiskt bindande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla berörda svenska hamnar skall ha mottagningsstationer förolja och kemikaliespill ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samordna åtgärderna beträffande mottagningsanläggningar ihamnar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krav på dubbla skrov bör införas för fartyg som anlöpersvenska hamnar,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av inventeringsmetodiken för arter och listning avangelägna inventeringar i de svenska havsområdena,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i internationella sammanhang bör vara drivande för attmotverka introduktion av främmande arter,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av teknik och metoder för att hindra att organismersprids via ballastvatten,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av katamaraners miljöpåverkan.