mot · GK02L903 · 1996-10-07 00:00:00 — Lagen (1986:796) omgodtrosförvärv av lösöreNär en person förvärvar egendom från någon som saknar rättatt förfoga över egendomen och förvärvaren inte inser ochinte heller bör inse att den andre saknar förfoganderätt brukarman säga att förvärvet görs i god tro.Konflikten mellan den ursprunglige ägarens och den godtroendeförvärvarens anspråk på egendomen brukar man lösa genom att tillämpaendera av två principer, nämligen vindikationsprincipen och exstinktions-principen.Vindikationsprincipen - som helt eller delvis tillämpas i många länder -innebär att den ursprunglige ägarens rätt består och att han har rätt att fåtillbaka egendomen från den godtroende förvärvaren utan att betala någonersättning för den.I svensk rätt tillämpas exstinktionsprincipen. Deninnebär att den godtroende förvärvaren blir ägare till egendomen och dentidigare ägarens rätt upphör i och med godtrosförvärvet. Principen modifierasdock genom att den tidigare ägaren har rätt att få tillbaka egendomen mot atthan ersätter godtrosförvärvaren för vad denne har betalt för egendomen.Kritiken avgodtrosförvärvslagenSedan lagen om godtrosförvärv trädde i kraft den 1 januari1989, har den behandlats i till följd avkritik som framförts i olika motioner. Följande kritik harbl.a. gjorts gällande: Stöldgods säljs i stor omfattning och detär oftast missbrukare som för att få pengar till sitt missbrukbegår inbrott och stölder och sedan säljer det stulna ellerlämnar det i utbyte mot alkohol eller narkotika.Tillämpningen av reglerna om godtrosförvärv innebär intenågot hinder för köpare av stöldgods. Det ofta är svårt förden som har förlorat sin egendom att få tillbaka det somrätteligen tillhör dem. Vidare har framförts attgodtrosförvärvslagens lösenregler är krångliga ochkränkande inte minst med tanke på den skada som denbestulne redan har lidit.Lagen har också från polishåll kritiserats för att den gör det alltför enkeltatt hävda godtrosförvärv av stulen egendom. I polisens manifest om kampenmot narkotikabrottsligheten "Rakt på knarket" (RPS, 3 uppl. s. 9 augusti1993) uttrycks saken i avsnitt om narkotikabrottsligheten på följande sätt:En förutsättning för att missbrukaren skall kunna avyttra stöldgodset - för attpå så sätt få pengar till sitt missbruk - är givetvis, att han kan finna enköpare. I är detta, med tanke på de generösa reglerna omgodtrosförvärv, inte så svårt.Ett sätt att radikalt försvåra för missbrukare att avyttra stöldgods skulledärför vara att ändra reglerna för godtrosförvärv, så att köparna inte längrekunde vara så säkra på att få behålla stöldgodset som de kan vara i dag.Polisen har i sitt manifest "Rakt på knarket" i 88 "att-satser"sammanfattat vilka åtgärder polisen anser bör vidtas för attbekämpa narkotika. Där sägs bl.a. attreglerna för godtrosförvärv bör ändras så att försäljning av stöldgodsavsevärt försvåras, eftersom sådan försäljning ofta finansierar missbruk avnarkotika.Lagen utnyttjasTyvärr utnyttjas det nuvarande regelsystemet av bådekriminella och så kallade "hederliga" medborgare. Ettkonkret exempel på hur nuvarande lagstiftning utnyttjas ärhandeln med begagnade båtar. säljs stulna båtar tillett värde av ca . Sju av tio stulna båtaråterfinns aldrig utan saluförs på båtmarknaden.En stulen båt eller båtmotor som omidentifieras av tjuven försvinner lätt iden stora mängden fritidsbåtar. Båtägare som med hjälp av sjöpolisen skallförsöka hitta sin stulna båt har ingen lätt uppgift.När en stulen båt anträffas av polisen tas den i beslag för utredning. Dennya ägaren hävdar köp i "god tro", men misstänks ofta av polisen för stöldeller häleri. Om åklagaren eller förundersökningen inte anser misstankenstyrkt så hävs beslaget och båten återlämnas till den tidigarebrottsmisstänkte. Man blir nu som bestulen båtägare utlämnad till att självdriva en civilrättslig process för att återfå båten. I de fall som åklagarebeslutar att åtala för stöld eller häleri har man möjlighet att få hjälp medersättningsyrkandet. I de andra fallen får man själv driva en civilrättsligprocess och läget blir då mycket komplicerat. Man skall begära båten ikvarstad och sedan i rättegång bevisa att köparen varit i ond tro. Vidaremåste man visa att köparen "borde insett" att säljaren, det vill säga tjuven,inte haft rätt att sälja båten. Den person som köpt båten skall bevisa att honeller han vidtagit vissa undersökningsåtgärder, t.ex. kontrollerat båtensskrovnummer, motornummer samt säljarens identitet. De beviskrav som lagtspå köparen är dock lägre, vilket utnyttjas av den oärlige.På grund av den komplicerade lagstiftningen är det i praktiken mycket fåcivilrättsliga tvister i godtrosförvärv som prövas rättsligt.VindikationsprincipenMiljöpartiet de gröna förespråkar att vindikationsprincipeninförs i svensk rätt för stulen egendom. Därmed vinner manen bättre överensstämmelse med rättssystemet i övrigt somdet framstår både i och i övriga västerländskarättsordningar, särskilt våra grannländer. Vi anser attvindikationsprincipen har övervägande stöd i det allmännarättsmedvetandet. Anledningen är nog inte bara att det förmedborgare i gemen framstår som anstötligt när hälare fårbehålla stulet gods.Miljöpartiet vill att det i 2 § i godtrosförvärvslagen införs en vindikta-tionsregel som anknyter till brott. Regeln bör omfatta, förutom stöldgods,egendom som har frånhänts ägaren genom rånbrott, tillgrepp av fort-skaffningsmedel och egenmäktigt förfarande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en vindikationsregel skall införas i godtrosförvärvslagen somomfattar, förutom stöldgods, egendom som har frånhänts ägaren genområnbrott, tillgrepp av fortskaffningsmedel och egenmäktigt förfarande.