ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi809 · 1996-10-07 00:00:00 — Vid inträde i EES och sedan i EU anpassades lagenom offentlig upphandling. Den har varit i bruk under tvåoch . Den nya lagen har skapat stora problem förflera kommuner. Att så skulle bli fallet påtalades redan då avflera EU-kritiker, men kritiken klingade förgäves.Ett av de stora felen har varit att det i lagen förts in vad som kallas ett"positivt kontraktsintresse". Den som anser sig felaktigt förbigången vid enupphandling kan därigenom inte bara vinna skadestånd som ersätterkostnaderna för att förbereda ett anbud och för deltagandet i själva upphand-lingen utan även för utebliven vinst.I nyhetsbrevet och EU uppmärksammas denna fråga av tvåjurister, professor och förbunds-jurist skadestånd kan utgå motsvarande det positiva kontraktsintresset är enligtvår mening principiellt dubiöstskriver de båda författarna och fortsätter:Det innebär att skadeståndsregler som normalt bara gäller ikontraktsförhållanden utvidgas till att gälla också utanförkontraktsförhållanden. Det förhållandet att skadeståndsreglerna gäller ocksåunder de s.k. tröskelvärdena får vidare konsekvensen att upphandlingar somuppgår till obetydliga belopp kan bli föremål för omfattande, tidskrävandeoch kostbara processer, vilket vi redan sett exempel på. (vår kursivering)Författarna säger sig ha kommit i kontakt med ett par fallsom rört företag som gått i konkurs eller varit inblandade iflera konkurser. I båda dessa fall har det krävts miljonbeloppi skadestånd i branscher där konkurrensen är knivskarp ochvinstmarginalerna närmast är lika med noll.Författarna menar att det i många fall är rena chanstagningar från vissaföretag och att t.ex. konkursmässiga företag kan lägga låga och kanskeorealistiska anbud och sedan kan framställa orimliga skadeståndskrav om degår miste om anbudet.I det ursprungliga lagförslaget fanns inte det s.k. positiva kontraktsintressetmed. Det var begränsat till att skadestånd kunde fås enbart för kostnadernaför att förbereda anbudet och delta i upphandlingen eller s.k. negativtkontraktsintresse.Vi delar de refererade författarnas ståndpunkt och slutsats att lagen börändras så att skadeståndsersättning skall begränsas till det negativa kon-traktsintresset. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring avupphandlingslagen enligt vad i motionen anförts.
mot · GK02Fi901 · 1996-10-07 00:00:00 — Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () hargivit ut en rapport kallad "Kan myndigheter utvärdera sigsjälva?" (Ds 1996:36). Här framkommer att en fjärdedel avde statliga myndigheterna inte alls utvärderar den egnaverksamheten. Utvärderingarnas kvalitet är ofta dålig - bådenär det gäller metod och resultat - och resonemang omändamålsenlighet och kostnadseffektivitet i den granskandeverksamheten saknas oftast helt.För åtta år sedan beslutade regering och riksdag om resultatstyrning som enviktig del i den reformerade statliga budgetprocessen. Myndigheterna skulleskaffa sig ökad kontroll och överblick genom fortlöpande utvärderingar avden egna verksamheten.Med tanke på att har världens högsta skattetryck är det rimligt atteffekterna av de enorma summor som slussas ut via olika myndighetergranskas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna attRiksrevisionsverket bör få i uppdrag att utföra en uppföljning av i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi903 · 1996-10-07 00:00:00 — "Den som häftar i skuld är inte fri" har blivit ett bevingatuttryck, aktualiserat av vår nuvarande statsminister . Det är en sanning som tynger och allasvenska medborgare.För att kunna motivera besparingar och förändringar i en svår ekonomiskverklighet är det viktigt att vi alla inser betydelsen av en stor statsskuld.Under senare år har arbetsgivaravgiften registrerats på lönebeskedet vilket harett mycket bra pedagogiskt syfte. Löntagarna förstår arbetsgivarensomkostnader för varje anställd, och storleken på det svenska skattetrycketsynliggörs.På samma sätt borde statsskulden, med samma pedagogiska syfte,synliggöras för alla svenska medborgare via skattsedeln, löne- eller försäk-ringsbeskedet. Om vi lägger ut skulden på alla vuxna - det ärnämligen vi som skall, via skattepengar, hjälpa till att betala tillbaka dennaskuld - och om vi har 6 miljoner vuxna och en statsskuld motsvarande1 innebär detta en skuld motsvarande cirka250 vardera. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att synliggöra statsskulden hos den enskilde.
mot · GK02Fi904 · 1996-10-07 00:00:00 — Tidpunkt för utbetalning av pensioner, barnbidrag, sjukpenning, underhållsbidrag m.m. Under de senaste årens justeringar av datum för utbetalningav pensioner, sjukpenning, barn- och underhållsbidragsammanfaller dessa med att löntagarna får sina lönerutbetalade. I de allra flesta avtalen skall lönen utbetalas den25:e varje månad.Detta resulterar i en mycket hög belastning på betalningssystemen på bankoch postgiron . Handeln får också en kraftig försäljnings-ökning jämfört med dagarna före.Såväl betalningssystemen som handeln m.m. måste dimensionera sinkapacitet efter dessa omställningstoppar vilken inte efterfrågas i mellan-perioderna. Detta ökar kostnaderna för transfereringssystemen och medförhögre avgifter för såväl staten som andra konsumenter.Jag anser att detta ökar kostnaderna för staten och konsumenterna, ökarriskerna i betalningssystemet samt påverkar den kontinuerliga sysselsätt-ningen negativt.Jag anser att samhällets utbetalningstillfällen ej skall sammanfalla med dentidpunkt då majoriteten av lönerna utbetalas.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att analysera effekterna av sammanfallande tidpunktför utbetalning av ersättningar.
mot · GK02Fi905 · 1996-10-07 00:00:00 — Fördelning av utbetalningsdagar för statliga utbetalningar till enskilda m.m. beslöt att flytta fram utbetalningen avbarnbidrag, bidragsförskott och pensioner till en senare dag imånaden. Avsikten var att staten på det sättet skulle spararäntekostnader.Det är numer stora belopp som samlats till månadsslutet, belopp somanvänds för hushållens konsumtion. Det ökar rånrisken och försvårarsjälvklart arbetsplaneringen i affärer m m.Detaljhandeln ägnar stor kraft åt att öka säkerheten i branschen. Rån, hotoch våld i butikerna måste på alla sätt motverkas. Ett system som innebär atten stor del av inköpen sker är inte i samklangmed ett sådant säkerhetstänkande.Personalplaneringen i butiker blir också komplicerad, när man har enextrem toppbelastning . Deltidsproblematiken inomdetaljhandeln accentueras dessutom.Erfarenheten av en koncentrerad utbetalning av bidrag och pensioner ärsåledes dålig.Staten spar genom de senarelagda utbetalningarna ca 80 miljoner kronorper år. Denna besparing kan vara en chimär om man beaktar samhälletskostnader för de negativa effekter som uppstår inom bl a detaljhandeln i formav ökat rehabiliteringsbehov, sjukskrivningar och ersättning tilldeltidsarbetslösa.Nu är tendensen att det finns arbete för alla (); övrig tid klarar halva personalstyrkan arbetet.Liknande företeelser kan man se i bankerna.För att råda bot på ovan nämnda problem finner jag det lämpligt att fördelade statliga utbetalningarna jämnt över månaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en jämn fördelning av statens utbetalningar till enskilda.
mot · GK02Fi906 · 1996-10-07 00:00:00 — Intresset för djurskydd och djuretik ökar. Det är dockfortfarande svårt för den intresserade allmänheten att få svarpå frågor som rör t.ex. djurförsök. Statistik om hur mångadjur som används i djurförsök publiceras i skriftserier frånCentrala djurförsöksnämnden (CFN), men varken CFN ellerdess skriftserie är känd bland allmänheten och häften urCFN:s skriftserier finns sällan på folkbiblioteken. Den somgår till sitt bibliotek för att få hjälp med att hitta statistik överantalet djur som används i försök hänvisas ofta till , som dock saknar sådana uppgifter. Några bibliotekhänvisar till artikelsökning i massmedier i förhoppning attnågon "grävande journalist fått fram uppgifter", andra tilldjurskyddsorganisationer som kanske kan ge upplysningar.Andra bibliotek har dragit slutsatsen att eftersom statistik omdjurförsöksanvändningen saknas i Statistisk årsbok så finnsinga uppgifter.Enligt instruktionen för () skall SCB insamlaoch publicera statistik av allmänt intresse. Djurförsöksstatistik bör därförinkluderas i Statistisk årsbok. Ett annat alternativ är att gratis tillställasamtliga svenska bibliotek de häften i CFN:s skriftserie som innehållerstatistik över djurförsök, vilket torde vara en mer kostsam åtgärd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om publicering av djurförsöksstatistik i Statistisk årsbok.
mot · GK02Fi907 · 1996-10-07 00:00:00 — Folkopinionen visar tydligt att vi i har en gemensamvärdegrund om solidaritet och rättvisa. Detta måste tas påstörsta allvar.Arbete åt alla och en rättvis fördelning är de två huvudpunkterna. En stormajoritet anser att arbete åt alla är av största vikt av ekonomiska, sociala ochmänskliga skäl. En rättvis fördelning av både inkomster och utgifter är avstörsta betydelse. Dessa två frågor hänger ihop.Det är produktionen som ska bekosta välfärden och vi måste skaffa ossmetoder att beskatta produktionen på bred bas.Vilka jobb har försvunnit och vilka jobb kommer att finnas ?Vilket samhälle vill vi ha och vilka värden är de viktigaste?Den ekonomiska politiken och skattesystemet är styrmedel för att nå deövriga politiska målen vi föresätter oss. Företag med stort arbetskraftsbehov anser sig ha mycket höga kostnaderper anställd som vi säger att det är dessa företag som ska växa ochtill stora delar stå för den tillväxt och de nya jobb vi så väl behöver. Andraföretag har bytt ut sina anställda mot datorer och maskiner.Om man hittar metoder att beskatta själva produktionen istället för denbasering för företag som gäller så blir en utökning av antalet anställdainte ett lika stort beslut.Detta borde även innebära en bredare bas för skatteuttag samt en bättrefördelning av skatter mellan olika företag.Det företag som satsar på miljövänliga alternativ får ofta betalaprojektering och startkostnader själv. Den husägare som bygger om ellerbyter ut något till mer miljövänliga alternativ får högre taxeringspoäng ochdärmed högre skatt. Många människor är beredda att ta sin del av ansvaret föratt bygga ett miljövänligt samhälle och bör inte belastas extra för det.Det är naturligtvis svårt att finna mätmetoder som fungerar. En kändinvändning är att detta kan hämma konkurrensen med omvärlden. Detta äringen enkel fråga och det finns naturligtvis många både positiva och negativaaspekter att belysa.Vi måste se till att skattesystemet blir ett styrmedel som harmoniserar,underlättar och gynnar de övriga politiska mål som vi föresatt oss såsomarbete åt alla, ett miljövänligt samhälle och en rättvis fördelning.Jag anser att en utredning ska gå igenom hela detta komplex av frågor föratt få en genomgripande och fullt belyst diskussion om hur vi på bästa sättska möta framtiden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt föreslå hur skattesystemet skall utformas för att gynna övriga politiskamål.
mot · GK02Fi910 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen gör alltmer oblyga försök att sprida ut skuldenför offentliga chefers kontokortsmissbruk på näringslivet.Allt är snart fel. Politiker och offentligatjänstemän lär ha "inspirerats" av näringslivet under detbesynnerliga 80-talet.Om en chef i näringslivet felaktigt tillskansar sig pengar finns det enledning över honom som har till uppgift att ställa detta tillrätta. Visst kanMarita få tycka till om detta som vem som helst, men det finns redanansvariga för att hantera problemen. Om däremot chefer i offentliga sektornbeter sig illa så finns det ingen annan än ytterst regering och riksdag som kanta initiativ för att stävja detta. Av någon anledning har det aldrig hörtskritikfrån regeringen mot av samma kaliber som den somUlvskog nu riktar mot Astrachefen. Detta är kvalificerat hyckleri.Slutsatsen när det gäller de symboliskt viktiga kreditkorten är att staten böravskaffa alla offentliga kreditkort, där staten bär betalningsansvar. Staten börgöra som många företag redan gör. Man bör lämna in kvitto på allrepresentation, alla utlägg, för att få tillbaka pengar från arbetsgivaren.Sålunda kan ingen "glömma" kvitton. Bevisbördan ligger i stället på denenskilde tjänstemannen.Fusket minskar, eller försvinner. Ingen kan ta "fel" kort. Hur man betalar,om man använder kort, check eller kontanter, är resandens ensak.Arbetsgivaren bryr sig bara om kvittot. Visst kan en tjänsteman fortfarandemedvetet skriva in fler deltagare eller fel anledning, men det vore medvetenurkundsförfalskning, vilket är avskräckande.Om man betalar med sitt eget kreditkort och lämnar in kvittot får manpengarna från myndigheten innan fakturan till kreditkortsföretaget skallbetalas.Företaget/myndigheten kan betala årsavgiften på kreditkortet, och t.o.m.beställa kortet åt medarbetaren.Detta system fungerar utmärkt - också för de allra högsta cheferna i mångastora svenska företag där man har fler internationella kontakter änlandshövdingar eller ministrar.Detta system bör börja uppifrån i den statliga hierarkin, alltså medregeringen och de statliga cheferna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör avskaffa alla kreditkort där staten bärbetalningsansvar.
mot · GK02Fi912 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundSällskapets räddningsstationer har räddat 129människor i överhängande sjönöd och lämnat assistans till578 fartyg med 1 405 personer ombord. Räddningskryssarehar legat i beredskap vid 261 nödställda båtar och fartyg med543 personer ombord och har utfört 141 sjuk- ochläkartransporter, undsatt personer på isolerade öar medmedicin, post och proviant, bistått lotsplatser medombordsättning och hämtning av lotsar. Vid storm ochishinder har kustbefolkningen erhållit hjälp medpassagerartransporter och i övrigt biståtts enligt i årsbokeninförda rapporter från sjöräddningsstationerna. Det totalaantalet utryckningar och uppdrag har uppgått till 1 892.SjöräddningssällskapetsverksamhetEnligt stadgarna för har sällskapet till uppgift att i riket sökavidmakthålla intresset för sjöräddningstjänsten, att föreslååtgärder i syfte att effektivisera denna tjänst och attombesörja den enskilda verksamheten för räddning avskeppsbrutna vid rikets kuster och i vattnen däromkring samti sjöarna . Sällskapet skallockså bedriva övrig humanitär eller allmännyttighjälpverksamhet till sjöss och vid kusterna i den månstyrelsen finner att densamma kan utövas utan att sällskapetshuvudsyften därigenom äventyras.Sjöräddningssällskapet har 33 räddningsstationer från till på . Flertalet av stationerna ärutrustade med en räddningskryssare och en snabbgående räddningsbåt. Dessabemannas av frivillig personal, som dygnet runt såväl sommar som vinter ärberedd att rycka ut och göra räddningsinsatser.Sjöräddningssällskapet haralltsedan 1907 genomfört sinverksamhet utan statligtbidragVerksamheten bedrivs helt med frivilliga medel från enskildaoch företag samt med medel som enskilda personer ochföretag donerat till sällskapets verksamhet. Sällskapetsdriftkostnader beräknas till ca ,varav två tredjedelar täcks av medlemsavgifter, frivilligamedel från enskilda och företag, betalande uppdragexempelvis sjuktransporter, transport av skolbarn vid svåraisvintrar i skärgården m.m. Resterande tredjedelen avdriftkostnaderna får sällskapet söka erhålla täckning förgenom upprop om bidrag till verksamheten.I anslutning härtill kan framhållas att beräkningar gjorts som visar attSjöräddningssällskapet kan sägas subventionera statskassan med 400-500miljoner kronor genom den räddningsverksamhet sällskapet bedriver.Behovet av medel för att upprätthålla omfattandeverksamhet är stort. Det blir inte heller mindre viktigt av att Kustbevakningenoch Marinen minskar sina resurser inom bl.a. . Det bör därförutredas om kan anordna s.k. ändamålsdragningav där överskottet av dragningen går till verksamhet. och SvenskaTobaks- och har gemensamt beslutat göra enframställning till om medgivande till ovan nämndaändamålsdragning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av s.k. ändamålsdragning hos SvenskaPenninglotteriet där överskottet går till .
mot · GK02Fi913 · 1996-10-07 00:00:00 — Konsekvensutredning om effekterna av statliga nedskärningsbeslut Regeringens kraftiga nedskärningar har slagit hårt motkommuner, landsting och enskilda människor. Minskatkommunalt skatteunderlag genom påförande av egenavgifter,minskade ersättningar till i socialförsäkrings- ocharbetslöshetsförsäkringarna samt slopandet avvårdnadsbidraget är exempel på åtgärder som kostat denkommunala sektorn miljarder. Det tydligaste exemplet på detär de dramatiskt höjda kostnaderna för socialbidrag underdetta år. Detta som en följd av sänkningen till 75-procentsnivån i försäkringarna.Dessa höjda kostnader tränger i sin tur undan andra kommunala ange-lägenheter som barn- och äldreomsorg varvid omsorg och vård försämras.För den enskilde individen märks tydligt försämrade barnbidrag, en radskattehöjningar och den ökande arbetslösheten som är följden av regeringensavsaknad av näringspolitik.Regeringen räknar nu i förslaget till statsbudget själv med att sysselsätt-ningen i kommuner och landsting ska minska . Antaletanställda bedöms och minska med 30 000 personer. Dettakommer att ytterligare utarma vård och omsorg som fler får ställasig i arbetslöshetskön.Att detta är en felaktig politik står helt klart. har i ettantal motioner presenterat andra lösningar som ger en annan fördelnings-politisk profil och som skapar förutsättningar för nya jobb. Vad som voreintressant inför det fortsatta beslutsfattandet vore om regeringen kunde göraen ordentlig konsekvensanalys av vad de statliga nedskärningarna i socialasystem innebär i kronor och ören för såväl kommuner och landsting som förenskilda individer och familjer. Vidare vad det kommer att innebära i antaletförlorade arbetstillfällen och i minskad social service inom exempelvis vård-och omsorgssektorn. Med ett sådant underlag skulle det vara lättare att göraavvägningar när beslut ska tas som direkt eller indirekt påverkar denkommunala ekonomin såväl som den enskildes. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en konsekvensanalys i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi916 · 1996-10-07 00:00:00 — Flyttningen av bilregistret och handelsregistren bilregister har överflyttats från länsstyrelserna tillVägverket och handelsregistren från länsstyrelserna tillPatent- och registreringsverket. I argumenteringen förflyttning av huvudmannaskapet för dessa register anfördesatt den ekonomiska besparingen för staten skulle blibetydande.Med tanke på att liknande argument kan förväntas bli använda vid förslagom förändring av andra huvudmannaskap, anser jag det värdefullt attkontrollera och offentliggöra huruvida resultatet motsvarade de kalkyler, somlåg till grund för beslutet om förändringen.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att utvärdera och till riksdagenredovisa hur stor den eventuella ekonomiska besparingen för staten visat sigvara genom flyttningen av bilregister och handelsregister. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en redovisning av huruvidaekonomisk besparing blivit följden av flyttning av bilregister ochhandelsregister från länsstyrelser till respektive Patent- ochregistreringsverket.
mot · GK02Fi917 · 1996-10-07 00:00:00 — Det privata näringslivets redovisningspraxis är utförligtnormerad, dels i civilrättslig lagstiftning, dels iskattelagstiftningen, dels genom Föreningen anvisningar och dels genom den statligabokföringsnämnden.Motsvarande normverksamhet förekommer inte på det statliga områdettrots att statens verksamhet är mycket omfattande, vilket försvårar analysenav de statliga myndigheternas redovising samt effektivitetsjämförelser mellanolika myndighetsområden.Uppgiften att verka för en god och enhetlig statlig redovisning genom attföreskriva normer/regler för god statlig redovisningssed bör i första hand inteankomma på RRV utan åligga annan myndighet, t.ex. Statskontoret. RRVskall svara för kontrollen av att god statlig redovisningssed följs och också isitt arbete ge impulser för förbättringar och vidareutveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för att utveckla god redovisningssed för den statligaverksamheten.
mot · GK02Fi918 · 1996-10-07 00:00:00 — Kontroll av statliga och kommunala aktiebolag Tyvärr har en rad brister i kontrollenav statlig och verksamhet uppmärksammats.Samtidigt har regering och riksdag tagit beslut om ensärskild finanspolis för att stävja ekonomisk brottslighetinom den privata sektorn.För att åtgärder i den privata sektorn skall vinna i trovärdighet krävs atticke korrekt handhavande av offentliga medel i statliga och kommunala bolagockså beivras. När offentliga företag drivs i privaträttslig form försvåraskontrollen av dem. Ett sätt att komma åt det här problemet är att inrätta ensärskild kontroll- och revisionsmyndighet som har till uppgift att kontrolleraatt statliga och kommunala bolag inte överskrider sina befogenheter, t.ex.genom olika avknoppningar i form av dotterföretag, ofta delägda med andraintressenter, vilket i sin tur kan dölja en rad transaktioner som inte ärförenliga med den statliga verksamheten.Att en sådan här kontrollfunktion är ytterligt viktig beror på attägarfunktionen i de offentligt ägda bolagen är mycket vag och ofta svagtutvecklad, vilket innebär att en stark VD i praktiken kan driva bolaget utanhänsyn till ägarnas önskemål och uttalade policy för företaget.Inom regeringen har man nu avsett att skapa en statligägarpolicy och nya funktioner för att denna skall tillämpas. I praktiken hardock inte mycket hänt. En särskild kontrollmyndighet avsedd att kontrollerastatliga och kommunala bolag skulle sannolikt påskynda statens ägarpolicy istatliga bolag i de fall nu staten skall engagera sig i sådan verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kontroll- och revisionsmyndighet med uppgift att kontrollera destatliga och kommunala aktiebolagen.
mot · GK02Fi922 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbetalningsdagar för statliga ersättningar Sprid utbetalningsdagar för statliga ersättningar över helamånaden!Arbetssituationen har förändrats för de allra flesta handelsanställda.Arbetsbelastningen är mycket intensiv i när alla fårsin lön och utbetalningar i form av bidrag och pensioner. Då är allabutiker välfyllda. Veckorna däremellan är ur arbetssynpunkt, om de intesammanfaller med någon storhelg, mycket lugna.Vi kan nu se effekterna av det beslut vi fattade i attsenarelägga alla utbetalningar av barnbidrag, bidragsförskott och pensionertill en senare dag . Detta har ju inneburit att det är stora beloppsom koncentreras till och som används till hushållenskonsumtion. Detta beslut har varit mycket negativt för hela detaljhandelnmen märks också ute hos olika näringsidkare.Det uppstår problem på många sätt, svårt med personalplaneringen,mycket trångt i butikerna, ojämn varuhantering och svårt att få parkerings-platserna att räcka till. Sammantaget är detta inte en tillfredsställandesituation.För att få en jämnare fördelning av inköpen över månaden borde regering-en överväga att åter förändra utbetalningsdagarna för statliga ersättningar såatt dessa inte sammanfaller med de vanligaste löneutbetalningsdagarna islutet av månaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra utbetalningsdagarna för statliga ersättningar.