mot · GK02So287 · 1996-10-07 00:00:00 — SammanfattningRiksdagen beslöt att i tobakslagen(1993:581) införa en bestämmelse om förbud motmarknadsföring av tobaksvara i en kommersiell annons iperiodisk tidskrift. Beslutet innebar ett avsteg från densvenska yttrande- och tryckfriheten men möjliggjordesgenom undantagsbestämmelsen i 1 kap 9 § första styckettryckfrihetsförordningen.Trots detta berördes de principiella aspekterna på reklamförbudet knappastalls i propositionen eller vid den efterföljande riksdagsbehandlingen. I ställetfokuserades de praktiska möjligheterna att genom ingripanden mot tobaks-reklamen åstadkomma en önskad minskning av tobakskonsumtionen. Beslut-et var dock illa underbyggt även i detta avseende. I denna motion framläggsdärför förslag om avskaffande av reklamförbudet.Tidigare lagstiftningFöre tobakslagens införande reglerades formerna förtobaksreklam i lagen (1978:764) med bestämmelser ommarknadsföring av tobaksvaror, den s.k. tobaksreklamlagen.Där ställdes krav på särskild måttfullhet vidmarknadsföringen. Således var det förbjudet medannonsering som kunde uppfattas som påträngande,uppsökande eller som uppfordrande till konsumtion.Direktreklam, bioreklam och reklam på annonspelare varenligt riktlinjer förbjudet. Förtidningsannonser fanns detaljerade anvisningar om layoutm.m. och alla annonser skulle också innehålla varningstextoch i fråga om cigaretter innehållsdeklaration.Syftet med dessa restriktioner var att motverka en ökning av tobakskon-sumtionen, utan att behöva sätta tryckfrihetslagen ur spel. Att göra det harnämligen, utöver det principiellt betänkliga i åtgärden, vissa uppenbaranackdelar.Reklamförbudets nackdelarFörst och främst är det uppenbart att det föreligger betydandesvårigheter att i praktiken genomdriva ett totaltreklamförbud. Detta illustreras också av att den nyatobakslagens trycksvärta inte hunnit torka förrän kravframfördes på åtgärder mot s.k. förtäckt tobaksreklam. Tillsådana reklam hör t.ex. "brand stretching" d.v.s. lansering avandra produkter under samma varumärke som redan ärinarbetat som namn på en cigarett. I praktiken är det omöjligtatt vidta effektiva åtgärder mot förtäckt reklam utangenomgripande förändringar av grunderna för den svenskayttrande- och tryckfriheten. Det föreligger också uppenbarakonflikter med varumärkeslagen och de internationellakonventionerna om industriellt rättsskydd().Mot bakgrund av reklamförbudsfrågans stora principiella räckvidd skulleman förmoda att det åtminstone fanns väl dokumenterade effekter av ettförbud, som i någon mån kunde motivera ingreppen i yttrande- ochtryckfriheten. Inte ens detta är emellertid fallet. Internationellt finns ettantaldjupgående undersökningar om sambandet mellan tobaksreklam ochtobakskonsumtion. Ingen kan dock belägga ett klart och entydigt samband. rapport som publicerades av centrala hälsovårdsmyndighet,Surgeon General, konstaterades att det inte fanns någon vetenskapligt rigorösstudie som gav ett definitivt svar på grundfrågan huruvida reklamen ökarkonsumtionen. Men man tyckte att de "logiska indicierna gör det mersannolikt än motsatsen".Nya kemikalieinspektion publicerade - också 1989 - en rapportbaserad på undersökning av förhållandena i 33 olika länder. Även här blevslutsatserna ytterligt vaga: "Det är mer sannolikt att ett förbud mottobaksreklam, allt annat lika, orsakar en minskning av tobakskonsumtionenän att det inte gör det. "För svenskt vidkommande finns också vissa slutsatser att dra från för-hållandena i , redovisade i en studie som Statistiska centralbyrånpublicerade . minskade dentotala tobakskonsumtionen i och cigarettrökningenminskade . I infördes reklamförbud (och åldersgräns). Där ökade i stället tobakskonsumtionen ochcigarettrökningen . I infördes reklamförbud (ochåldersgräns) . Där minskade den totala tobakskonsumtionen endastmed och cigarettrökningen inte alls.SCB-studien bevisar inte att reklamförbud (och åldersgränser) motverkarsitt syfte men den utgör ännu ett påtagligt exempel på hur illa underbyggda delångtgående svenska lagstiftningsåtgärderna är.Hinder förkonsumentinformation ochproduktutvecklingFörbudet mot tobaksreklam får också praktiska effekter.Dessa understryker ytterligare vikten av att ingrepp somgörs i lagstiftning måste vara väl underbyggda för att kunnaförsvaras. I den allmänna debatten framställs reklamstundtals som ett sätt för kapitalstarka företagsintressen attpracka på medborgarna produkter som dessa inte behöveroch egentligen inte vill ha. Även om man kan ha mångasynpunkter på reklam och utformning av reklam så fyller denett fullt legitimt intresse av information hos konsumenterna.Genom reklam får konsumenterna ökad kännedom omutbudet och därmed ett bättre underlag för sina beslut. Detter sig också något märkligt att förbjuda den som tillverkaren tillåten produkt att tala om för kunderna att de kan få köpaprodukten.Reklamförbud tenderar att gynna redan etablerade företag och hämmardärför konkurrensen. Etablerade varumärken får konkurrensfördelar jämförtmed "uppstickare" på marknaden. Detta gäller emellertid inte bara företagen,utan också produkterna.Produktutvecklingen försvåras givetvis om det finns ett förbud att tala omför konsumenterna vad resultatet har blivit. På tobaksområdet kan dettamotverka det syfte som lagstiftningen har till ändamål att främja, nämligen enbättre folkhälsa.Under 1970- och 1980-talen skedde en snabb produktutveckling inomtobaksindustrin. Den ledde fram till allt "svagare" cigaretter, d.v.s.cigarettermed lägre nikotin- och tjärhalter . Ingen kan påstå att dagens"ultra-light-cigaretter" är nyttiga men det hade - vilket också konstaterades iförarbetena till den ursprungliga tobakslagen - inte varit till fördel ur folk-hälsosynpunkt, om denna produktutveckling hade uteblivit eller försenats.Riksdagens socialutskott har också påtalat det angelägna iden fortlöpande produktutvecklingen. Just detta hade emellertid motverkatsmed ett reklamförbud, som förhindrat marknadsföringen av de nya, svagarecigaretterna.Exemplet InsideDet ter sig som något ironiskt att införandet avreklamförbudet i tobakslagen nu sammanfaller med attSvenska överväger att erbjuda sina kunder enhelt ny produkt. Det är en cigarett med arbetsnamnet Insideoch den är unik på så sätt att den bygger på helt andraprinciper än traditionella cigaretter. I stället för att förbrännatobak frigör Inside nikotin och smakämnen genomupphettning av en värmekälla i cigarettens tändände.I en skrivelse till har i korthetbeskrivit funktionen på följande sätt: "Cigaretten är utseendemässigt lik enkonventionell cigarett och innehåller huvudsakligen tobak, omslutet avcigarettpapper. I cigarettens tändände finns en värmekälla bestående av enkolstav, som vid antändning och rökning medför att het luft passerar genombakomliggande tobak, varvid aromämnen och nikotin frigörs. Röken avkylsunder passagen genom cigaretten och har normal röktemperatur då denlämnar cigarettens filter och når rökaren. "Fördelen med Inside är att röken är enklare ur kemisk synpunkt och harmarkant lägre biologisk aktivitet i sådana test som vanligtvis används vidutvärdering av cigarettrök. För den icke-rökare som vill förbättra sin hälsaytterligare är Inside givetvis inte att rekommendera, lika lite som andratobaksprodukter. Däremot tyder mycket på att Inside kan bli ett bättrealternativ än många andra cigaretter.Inte minst för omgivningen kan Inside nämligen medföra fördelar. Mängd-en omgivningsrök från Inside är väsentligt mindre än från konventionellacigaretter. Den innehåller betydligt mindre av så gott som alla de ämnen somanses kunna medföra hälsorisker. Röken upplöses snabbt och efterlämnarnästan ingen missfärgning av fönsterrutor och gardiner. Röklukt i bilar och iinomhusmiljö minskar likaledes.Om Svenska Tobaks AB skulle besluta att introducera den nya produkten iSverige kommer detta att försvåras av nu gällande reklamförbud. Enligt vårmening är detta ett ytterligare exempel på varför tidigare beslutbör omprövas.Vi föreslår således att upphäver 12 § första stycket tobakslagen,som stadgar om förbud mot kommersiell tobaksreklam i periodisk tidskrift. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar upphäva 12 § första stycket tobakslagen(1993:581) i enlighet med vad som anförts i motionen.