mot · GK02Fi212 · 1996-10-07 00:00:00 — Trots att kommunerna i allt stridareström sänker socialbidragsnormerna ökar kostnaderna. Det som finns kvarför kommunerna att skära i är anslagen till daghem, skola och äldreomsorg.Färden tillbaka till det gamla klassamhället går allt snabbare. I en separatmotion presenterar konkreta förslag för att utveckla dengenerella välfärdspolitiken.Arbetstider en fördelningspolitiskfrågaDen ordinarie arbetstiden i tillhör de längsta iEuropa oberoende om vi mäter den i veckoarbetstid ellerårsarbetstid. , , , m.fl.har alla gått före och sänkt arbetstiden för att öka välfärdenoch minska arbetslösheten.Den massarbetslöshet som redovisas i är delvis en strukturellarbetslöshet, över 200 000 arbetstillfällen har försvunnit i industrisektornunder . En stor del av dessa beror på en produktivitetsökning sominnebär att arbetstillfällen rationaliseras bort och ersätts av ny teknik. Andrahar försvunnit p.g.a. lågkonjunkturen. De arbetstillfällen som rationaliseratsbort med hjälp av ny teknik lär inte återskapas under en högkonjunktur.Teknikförändringen kommer inte heller att avstanna så att de arbetstillfällensom finns inom industrin säkras.Parallellt med massarbetslösheten pågår en utslagning ur arbetslivet tilllångtidssjukskrivning och förtidspensionering. beror detta påstressiga arbetsmiljöer, belastningsskador och andra arbetsrelateradesjukdomar. finns mer än 400 000 i förtidspension och över 150 000 ärlångtidssjukskrivna.Vid sidan av det s.k. lönegapet mellan könen finns det ett arbetstidsgapvars effekt blir att de ekonomiska villkoren mellan könen skiljer sigväsentligt. 40-timmarsveckan sattes som norm i ett samhälle där mänlönearbetade och kvinnor i stor utsträckning arbetade med det obetaldaarbetet i hushållen. har kvinnorna gått ut iarbetslivet, men för att kunna kombinera arbete och familj har kvinnornabekostat sin egen arbetstidsförkortning genom att arbeta deltid. Jämför manarbetstidsuttaget per hushåll så kan vi konstatera att arbetade vi48 timmar per hushåll, arbetar vi perhushåll, de hushåll som har arbete vill säga. Arbetstiden är ojämnt fördeladmellan könen, män arbetar i snitt med lönearbete och 20timmar med det obetalda arbetet. Kvinnor arbetar i snitt iveckan med lönearbete och med det obetalda arbetet.Med över en miljon människor utanför arbetsmarknaden, i arbetslöshet och iolika försörjningssystem, är det att inleda en arbetstidsförkortning iSverige.I en rapport från TCO Kortare arbetstid redovisas att om vi kortararbetstiderna så ökar sysselsättningenmed 3,7-4,och arbetslösheten sjunker med 1,7-2,somstatens finanser förbättras. Enligt rapporten motsvarar detta ensysselsättningsökning med 150 000-200 000 personer.Sänkningen av arbetstiden inom metallindustrin i visar på ensysselsättningseffekt av . Enligt IG metall tillskapades eller säkrades180 000-300 000 arbetstillfällen. motsvarighet till AMS redovisaratt 1 miljon arbetstillfällen tillskapades eller säkrades.I inleds nu en rad försök med arbetstidsförkortningar som ett led ikampen mot arbetslösheten. Försöksverksamheten är ett resultat av politiskabeslut byggda på en dialog med arbetsmarknadens parter. Det finns redan nuen rad exempel på genomförda arbetstidsförkortningar i finländsktillverkningsindustri där arbetstiden sänkts och där arbetetomorganiserats från tvåskift till treskift för att kunna utöka driftstiden ochfåett bättre utnyttjande av investeringar. Arbetstidsförkortningen har därinneburit ökad produktivitet och nyanställningar. Den har genomförts medbibehållen lön.I hänvisar fortfarande ledande politiker till den forskning sombygger på teoretiska studier och som visar att det är osäkert om enarbetstidsförkortning skulle ge fler arbetstillfällen. Detta grundar sig påteoretiska studier av den s.k. K-sektorn som sysselsätter av arbetskraften. Övriga sektorer, där majoriteten () av Sverigeslöntagare arbetar, finns det ingen forskning kring. Däremot visargenomförda arbetstidsförkortningar i och utanför attarbetstidsförkortningar leder till ökad sysselsättning även om utfallenvarierar starkt.I dag är den genomsnittliga pensionsåldern i , människortvingas lämna arbetslivet p.g.a. förslitningsskador, stressigaarbetsmiljöer, arbetsrelaterade sjukdomar. har vi arbetataktivt med lagstiftning och tekniska åtgärder för att förbättra ett arbetslivsom slår ut människor . Trots detta kvarstår det faktum att 30 000-40 000 människor slås ut ur arbetslivet och in i förtidspensionerings-system som 150 000 går långtidssjukskrivna. Inte alla - menmånga - p.g.a. arbetsrelaterade skador eller sjukdomar. En arbetstids-förkortning innebär att den tid som människor finns på arbetet kortas. Dettakommer att ha en direkt inverkan på bl.a. belastningsskador, där det ärklarlagt att ett avgörande sätt att undvika att denna typ av skador uppstår äratt minska arbetstiden. Det finns också ett klart samband mellanarbetsolyckors antal och arbetstidens längd. En arbetstidsförkortning innebärpå sikt att både de arbetsrelaterade sjukdomarna och arbetsolyckornakommer att minska.En arbetstidsförkortning kommer också att verka inkomstutjämnandemellan könen. arbetar över 900 000 deltid, de flesta kvinnor. Rättgenomförd innebär en arbetstidsförkortning att kvinnornas syssel-sättningsgrad kommer att höjas och därmed löneinkomsten. Utifrån denverklighet som innebär att män har en högre inkomst och högrearbetstidsmått så kommer en arbetstidsförkortning att verka i en inkomst-utjämnande riktning mellan könen.En generell arbetstidsförkortning kräver en lagändring. förhandlararbetsmarknadens parter utifrån 40-timmarsveckan som norm. Sedanbranschanpassas arbetstiderna i kollektivavtalet. Erfarenheter från bl.a.Tyskland visar att när arbetstidsförkortningar enbart genomförs avtalsvägenså kan branscher med relativt höga löner och starka fackliga organisationerförhandla fram arbetstidsförkortningar medan branscher med lågavlönadarbetskraft, ofta kvinnor, halkar efter. Dessutom visar de internationellaerfarenheterna att det krävs mer omfattande arbetstidsförkortningar om någraavgörande sysselsättningseffekter ska kunna erhållas. Avtaladearbetstidsförkortningar genomförs ofta i små steg - . Medså små arbetstidsförkortningar elimineras sysselsättningseffekten avproduktivitetsökningar. För att en arbetstidsförkortning skall få genomslaginom hela arbetslivet krävs enligt uppfattning en lagändring.I dag förhandlar parterna utifrån 40-timmarsveckan som norm, i ett förstasteg bör detta ändras till 35-timmarsvecka och på andra . I förhandlingar kan sedan parternabranschanpassa arbetstiderna och deras förläggning.Enligt mening är det att påbörja en utvidgadförsöksverksamhet inom olika sektorer och i olika branscher med förkortadarbetstid. Försöksverksamheten skall delvis eller helt finansieras via avdragpå arbetsgivaravgiften när arbetstidsförkortningen leder till nyanställningar.För att försöksverksamheten skall ges volym bör avsätta 2miljarder kronor enligt förslag i sysselsättningspaketet.Vi anser att regeringen bör ta initiativ till samtal med parterna om hur ochnär en arbetstidsförkortning kan inledas. En generell arbetstidsförkortningberör både lagstiftning och avtal, varför parterna måste involveras djupt iarbetet. Regeringen har tagit initiativ till sådana samtal inom andra områden,vi menar då arbetsrätten och lönebildningen. Vi menar att frågan om enarbetstidsförkortning har en avgörande betydelse när det gällersysselsättningen och arbetslivets villkor.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med en tidsplan för en generell arbetstidsförkortning.En riktlinje för planen bör vara att sänka arbetstiden i veckanföre och på andra sidan sekelskiftet.I en separat motion utvecklar dessa förslag närmare.ArbetsrättenVåra nuvarande arbetsrättsliga lagar växte fram . De växte fram i ett samhälle där insikten om behovetav att förstärka arbetstagarnas inflytande i arbetslivet varstarkt och där det fanns en bred insikt om att arbetstagarnafaktiskt hade ett behov av ett visst skydd i anställningen.Inflytande och trygghet i anställningen framhölls som enförutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en välfungerande offentlig sektor. dominerar andravärderingar samhällsdebatten. Med över 600 000 människor iarbetslöshet har regeringen anammat arbetsgivarnasideologiska kampanj att arbetsrätten måste försämras. Detledande motivet i arbetsgivarnas kampanj har varit attarbetsrätten förhindrar/försvårar nyanställningar och att ettsätt att öka antalet arbetstillfällen är att försämra arbetsrätten,d.v.s. avreglera arbetsmarknaden.Denna mytbildning står i skarp kontrast till all forskning inom området därman istället visar att en försämrad arbetsrätt inte har någon effekt påsysselsättningen. Det förtjänar också att påpekas att jämfört medövriga industrialiserade länder inte har en speciellt hårt reglerad arbets-marknad. Istället för att beakta dessa fakta så har den politiska majoritetentagit till sig arbetsgivarnas argument och tillsatte vars uppgift var att förhandla fram en ny arbetsrätt.Vänsterpartiet pekade redan då på att parterna alltid haft möjligheten attgenom kollektivavtal hitta långsiktiga lösningar och spelregler för attdemokratisera och effektivisera arbetslivet. Trots detta så finns det en radproblem som parterna inte förmått att hantera. Vi lyfte särskilt fram behovetav en fördjupad demokrati i arbetslivet och behovet av verksamma regler föratt säkra jämställdheten i brakade också samman och regeringen har underhösten i massmedia presenterat ett lagförslag som i korthet går ut på attförsämra anställningsskyddet, öka visstidsanställningarna och försvagalöntagarnas förhandlingsposition. Några sakliga motiv till dessa planeradeförsämringar har inte presenterats. Det handlar mest om att gå arbetsgivarnatill mötes. Man stärker arbetsgivarnas makt på bekostnad avlöntagarkollektivet.Våra arbetsrättslagar skapades och återspeglar villkorenpå 1970-talets arbetsmarknad. De bygger på en arbetsorganisation med storaenheter, ett direkt ägande och en central styrning. ser arbetsmarknadenhelt annorlunda ut. Industrin har utvecklat nya former för indirekt ägande vianätverk och koncernbildningar. På arbetsplatserna har arbetsorganisationenbrutits ned till mindre enheter med ett visst budgetansvar. kan dencentrala styrningen via budgetbesluten finnas i styrelserummen långt utanförSveriges gränser, världen runt.Inom den offentliga sektorn har nya former för verksamheten vuxit framsom innebär både en decentralisering och en stark centralisering avverksamheter. har verksamheter bolagiserats eller lagts ut påentreprenörer. Parallellt med detta pågår en snabb teknisk utveckling,informations- och kommunikationsteknologin får allt större betydelse ochkunskapsinnehållet i produktionen stiger.Lagen om anställningsskydd tillkom när en majoritet av landetsarbetstagare var tillsvidareanställda, går utvecklingen åt ett annat håll.Nya företags- och anställningsformer etableras på arbetsmarknaden. Mer än75 % av dem som anställdes anställdes påbegränsad tid. Bland unga kvinnor är tidsbegränsade anställningar snart denvanligaste anställningsformen.Visstidsanställda har ett sämre skydd i arbetsrätten. Uthyrning avarbetskraft, entreprenörer och konsulter som arbetar som "inhyrd" arbetskrafti företag och inom offentlig sektor innebär en helt ny arbetsmarknad som interegleras fullt ut av befintliga arbetsrättsliga lagar.Denna nya situation på arbetsmarknaden ställer krav på en utvidgadarbetsrätt som vidgar arbetstagarbegreppet och som fångar upp löntagarnaslegitima behov av trygghet och inflytande i förhållande till nyaanställningsformer och beslutsnivåer. Det behövs också verksamma reglerför att säkra jämställdhet mellan könen i arbetslivet.För handlar arbetsrätten om kärnan i demokratin. I kraft aväganderätten har arbetsgivarna ett avgörande inflytande över arbetslivet. Denarbetsrättsliga lagstiftningen har tillkommit för att säkra ett visst mått avinflytande och skapa ett visst skydd mot godtyckliga beslut. När lagen ommedbestämmande kom var tanken att denna ramlag skulle fyllas ut medlokala utvecklings- eller medbestämmandeavtal för att fördjupa löntagarnasinflytande. Detta har inte skett inom alla områden.MBL speglar också 1970-talets arbetsliv och arbetsorganisation. krävsdet en ny inflytandelag som sätter fokus på individens behov av inflytandeöver sin egen arbetssituation, arbetsinnehåll och planering av arbetet, denmåste också fylla kollektivets behov av inflytande över budgetbeslut ochlångsiktig strategisk planering när det gäller investeringar, bemanning,kompetensutveckling, arbetsorganisation m.m.Arbetsledningsrätten är en rätt för arbetsgivaren att leda och fördela arbetetsamt att fritt antaga (och avskeda) arbetare. Det finns inskränkningar i denfria anställningsrätten, arbetsgivaren får t ex inte missgynna ett visst kön, enviss ras eller en person p.g.a. etnisk tillhörighet. Arbetsgivare får hellerintevid anställningen bete sig så att det strider mot god sed på arbetsmarknaden.Men sen är det slut på inskränkningar i arbetsgivarens anställningsrätt. Ingethindrar t ex att han/hon tillämpar helt ovidkommande urvalsprinciper, t.ex.urval efter den sökandes utseende eller ålder. Inget hindrar heller att mandiskriminerar personer beroende på sexuell läggning.Fortfarande har arbetsgivaren rätt att ensam definiera när arbetsbristuppstår. Makten över det kanske viktigaste i arbetslivet, anställningen, liggerkvar i orubbat bo hos arbetsgivaren.Vetorätt för arbetstagarna inom vissa områden måste övervägas. Detbehövs också nya regler som gör det möjligt för arbetstagarna att utöva merasjälvbestämmande, individuellt eller i grupp. Demokrati i arbetslivet handlarockså om alla människors lika värde. finns en segregering i arbetslivetsom inte enbart kan härledas till formella meriter eller till andra objektivakriterier. Olika villkor för kvinnor och män, likväl som invandrarnassituation, måste uppmärksammas.Vänsterpartiet föreslår i en separat motion en ny parlamentarisk utredningom en förstärkt och utvecklad arbetsrätt.Utgiftsområden ochutgiftstabell för 1997UO 1:Under utgiftsområdet rikets styrelse föreslår Vänsterpartieten besparing på motsvarande - ellertotalt 40 miljoner kronor.UO 2:Vänsterpartiet föreslår dels att ger SCB i uppdragatt omfördela resurser från könsneutral till könsuppdeladstatistik, dels att får i uppdrag att inledaprojektet "könsräkenskaper". I en annan motion föreslåsdessutom att det avvecklas, vilket innebären besparing på jämfört medregeringens förslag i budgetpropositionen.UO 3:Under utgiftsområdet skatteförvaltning och uppbörd anslårVänsterpartiet totalt utöver vadregeringen föreslagit. Ökade resurser till skatteförvaltningenför utökad kontroll har också tidigare visat sig geskatteintäkter minst motsvarande storleken av de ökaderesurserna. I propositionen uttrycker regeringen dessutomvikten av bekämpningen av olovlig införsel av narkotika ochatt det är ett högt prioriterat område för . Dettakräver en förstärkning av gränskontrollen, inte en försämringsom en personalminskning innebär. avvisardärför besparingar på skatteförvaltningen ochtullen.UO 4:Vänsterpartiet föreslår en besparing på säkerhetspolisenmotsvarande . tillför vi för attde bl.a. skall kunna förbättra indrivning och bekämpa denekonomiska brottsligheten. Rättshjälpen tillförs 13 miljonerkronor.UO 6:Det riktas inga militära hot mot , därför föreslår viytterligare minskningar inom Försvarsmaktens organisation.Vissa materielprojekt uppskjuts eller inställs, bl.a. sker inganya beställningar inom JAS-systemet. medfördetta minskade utgifter med ytterligare 560 miljoner kronorjämfört med budgetpropositionen.UO 7:De extra anslag som lägger på anslagspostenBiståndsverksamhet fördelar sig i stort enligt följande:- till multilateralt arbete, t.ex. ,UNHCR m.m.,- till bilateralt samarbete, framför allttill och , men också katastrofbistånd ochbistånd genom enskilda organisationer.Under anslagsposten Samarbete med Öst- och Centraleuropaanslår 300 miljoner till ökade insatser, framförallt på miljöområdet i samt 100miljoner kronor till samarbetet i Barentsregionen.UO 8:Vi anser att ramen för utgiftsområde 8 måste utvidgas med750 . tillförs anslaget"Mottagande av asylsökande" och 450 miljoner kronorutöver regeringens förslag anslås till "Kommunersättningarvid flyktingmottagande".UO 9:Vänsterpartiet anslår ytterligare tilltandvårdsförsäkringen och utöverregeringens förslag till läkemedel. För insatser mot aidsanslås utöver regeringens förslag. Förbidrag till psykiatrin anslår ytterligare 100miljoner kronor, för kommunernas psyk-ÄDEL och tillbehandling av tortyroffer. Till anslås 5miljoner kronor för arbetslöshetsforskning och till medicin anslås 2 miljoner för enutredning om arbetstidsförkortningens betydelse för denpsykosociala miljön. anslås i ytterligarebidrag till handikappades bilstöd samt tillungdomsvård. Vi vill också att tilldelasytterligare för att ta tillvara och informeraom den nya teknikens möjligheter för funktionshindrade.UO 10:Vänsterpartiet föreslår att sjukpenningnivån höjs från 75 till80 % från och ökar därför anslaget tillförsäkringen med . Vidare föreslås attsemesterlönefaktorn ska inräknas i sjukpenninggrundandeinkomst (SGI) varvid vi tillför budgeten 200 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit. Yrkesinriktad rehabiliteringskall tillföras 200 miljoner som stimulansmedel för ökadrehabilitering. Därför föreslår vi ytterligare 185 miljonerkronor för detta ändamål. För att bibehålla nuvarandekriterier för sjuk- och förtidspensionsersättningar anslår vi200 utöver vad regeringen anslagit.UO 11:Vänsterpartiet tillför utgiftsområdet 1 010 miljoner kronor.10 miljoner kronor fördelas på ålderspensioner tillinvandrare i stället för socialbidrag. gårtill efterlevandepensioner för vuxna och 465 miljoner kronorutöver regeringens anslag avsätts till bostadstillägg tillpensionärer.UO 12:Under utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer ochbarn tillförs totalt utöver regeringensförslag. Av detta totalbelopp avsätts tillsemesterlönefaktorn i SGI:n (d.v.s. gällandeföräldraförsäkringen), till 80-procentsnivån i föräldraförsäkringen samt 275 miljonerkronor till pappaledigheten.UO 13:Vänsterpartiet anslår medel för att höja ersättningen i a-kassan till från . Vi tar bortbegränsningsperioden för deltidsarbetslösa. Deregelförändringar som beslutades om med anledning avproposition 222 bör inte träda i kraft, däribland den bortreparentesen. Sittande a-kasseutredning måste först presenterasitt förslag, sedan kan ett samlat grepp tas. Anslaget tillutgiftsområdet utvidgas med 1,5 miljarder kronor.UO 14:Vänsterpartiet höjer kvaliteten och volymen påarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Särskilda satsningar görspå arbetshandikappade via lönebidrag och . Systemmed obligatoriska praktikplatser föreslås. Speciellt programför kvinnor vars arbeten rationaliserats bort måste till.Anslag ges också för forskning på fibromyalgi ochelkänslighet. JämO bör inrätta en speciell avdelning för attmotverka lönediskriminering och utarbeta ettarbetsvärderingssystem. Totalt avsätter 3,5miljarder kronor mer än regeringen på detta utgiftsområde.UO 15:Vi föreslår två besparingar som innebär att det inte längreges stipendier för basår eller särskilt svux för vissalärarutbildningar. Vi vill att det nya studiestödssystemet somregeringen ska presentera ska börja gälla från 1juli 1998. Detta för att det inte ska bli glapp mellan det nyastudiestödssystemet och det särskilda utbildningsbidraget.UO 16:Vi går inte med på regeringens besparingar påsamhällsinstitutioner som jobbar med barn med särskildabehov. Vi vill satsa på skolforskningen och inte skära nedsom regeringen föreslår. Vi vill inte spara påfakultetsanslagen och forskningsråden . Vi gör ensärskild satsning på distansutbildning. Vi ger Högskolan iDalarna i fasta forskningsresurser.UO 17:Vänsterpartiet föreslår att utgiftsramen utvidgas med 190miljoner kronor, bl.a. mot bakgrund av mångårigtutredningsarbete om svensk kulturpolitik. Därför avsätter viytterligare medel till allmän kulturverksamhet, bl.a. kultur iskolan, bidrag till kommunala musik- och kulturskolor,folkrörelsernas arkiv m.m. Vidare satsar vi på kultur iNorrland, fria teatergrupper och ett kvinnohistorisktmuseum. Vi reducerar dessutom regeringens sparbeting påfolkbildning och idrott.UO 18:Vänsterpartiet avsätter för att förbättrainomhusmiljön, i främst daghem och skolor genom ett 30-procentigt bidrag. Byggforskningens ramanslag utökas med40 till exprimentbyggande i fullskaleprojektoch till forskning inom energiområdet. Lantmäteriverketundantas från det generella sparkravet på 10 miljoner kronorunder 1997. Ramanslaget för bostadsbidragen utökas med834 , bl.a. för att stödja barnfamiljer ochstuderande med studiemedel, samt för en översyn ochförändring av ungdomsbostadsstödet.UO 19:Vänsterpartiet stöder till stora delar inriktningen på den"lilla" regionalpolitiken. Vi avvisar dock den föreslagnaminskningen av transportstödet med 70 miljoner kronor.Vänsterpartiet är dock kritiskt till den "stora"regionalpolitiken (ekonomisk politik, transfereringar, m.m.)som ökar de regionala klyftorna.UO 20:Vänsterpartiet konstaterar att avsikterna iregeringsdeklarationen inte slagit igenom i regeringensbudget. har därför förstärkt utgiftsområde 20med totalt . Bland förslagen märks bl.a.110 miljoner kronor för inköp av naturmark i för attbevara de sista orörda markerna. Den ekonomiska ramen försanering av miljöskadade områden höjs med 190 miljonerkronor och därmed får den summa sombehövs. Dessutom lägger vi till för denekologiska omställningsfonden och utvidgar den till attinnefatta bl.a. energieffektivisering i byggnader ochutveckling av ekologiskt uthålliga system i trafik och va-sektorn. Den totala summan hamnar då på 300 miljoner förekologisk omställning 1997. Kommunerna får dessutom 100miljoner i stöd för sitt Agenda 21-arbete.UO 22:Vänsterpartiet minskar anslaget för byggande av statligavägar med . vägnät ärpraktiskt taget färdigbyggt. För framtiden krävs detutbyggnad av andra, miljöanpassade kommunikationsslag.Med trafikpolitik minskar vägtrafiken. Avsamma anledning skär vi ner anslaget på drift och underhållav statliga vägar med . Av detta följer enreducering av administrationsbudget med 44miljoner. Vi minskar också anslaget till fritidsbåtsändamålmed 22 miljoner kronor.För att stimulera järnvägsresandet anslår vi på att tabort banavgifterna för och 100 miljoner som prisstöd för SJ:spersontrafik. fördelar vi inte nu utan avvaktar blandannat kommunikationskommitténs förslag . Medlen ska dockanvändas till järnvägar, kollektiv länstrafik och andra miljöanpassadekommunikationsslag.Vänsterpartiet minskar följaktligen ramen för UO 22 med totalt netto1 . Medlen används effektivare inom andra sektorer, t.ex.allergisanering av byggnader.UO 23:I motionen föreslås till programmet förmiljöersättningar utöver regeringens förslag. Inom denutökade ramen för miljöersättning föreslås bland annat ettsärskilt fjällmiljöprogram, som tar hänsyn till fjäll- ochinlandsjordbrukets speciella förutsättningar, kompensationtill område 4 (delar av ) samt attrovdjursersättning också skall gälla rovdjursrivna tamdjur.Vidare anslås utöver regeringens förslagtill en avtrappning av avbytarstödet och ytterligare 20miljoner kronor till fiskevård.UO 24:I en näringspolitisk motion föreslår utökadeinsatser för småföretagsutveckling som större riskprojekt,marknadsintroduktion, nätverk för kompetens,teknikupphandling, kvinnliga affärsrådgivare ochsåddfinansiering med . Vi föreslår ökadeinsatser för företagsutbildning och exportkunskaper med 30miljoner. Ökade insatser för turismen görs med 150 miljonerkronor och den maringeologiska verksamheten ges ökadeanslag med . Ökade anslag till kooperativutveckling betyder och en satsning påekonomisk rådgivning betyder ökat stöd med 20 miljonerkronor. Slutligen satsas ytterligare påteknisk forskning och utveckling.