mot · GK02Ub404 · 1996-10-07 00:00:00 — har halkat efter i den internationella konkurrensen.Sedan 1970 har vårt land rasat från andra till sjuttondeplatsen i välfärdsliga. De andra toppländerna frånden tiden, , och , ligger däremotkvar i toppen. är ensamt i den branta utförsbacken.Sveriges välstånd skapades av framsynta uppfinnare och långsiktigaindustrialister. Det är sämre med det . Vår industristruktur är efter sin tid.Förädlingsvärdet och kompetensinnehållet i våra produkter är alldeles förlågt.Sveriges s.k. basindustrier säljer råvaror - precis som gör.Skogen sågar vi bara till bräder eller kokar till massa innan den säljs.Malmen gör vi bara pellets av. Förädlingsgraden är minimal. Våra övrigaexportindustrier bygger väsentligen på uppfinningar från -bilar, telefoner, kylskåp, tåg, kullager o.s.v. Varven, skrivmaskinerna, tekohar redan fallit. Vi befinner oss i den priskonkurrerande sektorn, vi görprodukter som alla andra också kan göra och måste konkurrera medelst lågapriser och därmed låga löner. Och när det krisar devalverar vi och sänkerdärmed lönerna så diskret det går och utan fackliga protester.Till och med våra flaggskepp sviktar. har haft katastrofenmed bredbandsväxlarna - de som skulle ha blivit . Efter bortkastade 7miljarder fick man ge upp och hänvisa kunder från 16 länder till lillaMarconi i . Ny teknik redovisade att JAS Gripen internationelltbedöms kunna vinna av sina luftstrider medan Eurofighternvinner - arma svenska stridspiloter! Och hävdadeatt de kvalificerade underleverantörerna till svensk bilindustri finns iTyskland - svenskarna i branschen gör bara plåt- och plastbitar. Det finnsundantag, t.ex. inom läkemedelsindustrin, men det är inte länge sedanAstrachefen aviserade behov av att skaffa kompetens från utlandet.Självfallet borde svensk industri sälja nya produkter för hutlösa priser häpnande värld i stället. Men i de branscher som allmänt bedöms vara ibörjan på sin produktcykel - optik, gen- och bioteknik, miljö- ochsolarieteknik och datakommunikation - är vi påtagligt svaga.I går av en årskull till de långa utbildningarna. I EU-länder som , och är siffran den dubbla, i ,och nästan den tredubbla, I blir man civilingenjör på 4½ år, i många konkurrentländer tar det 6-7 ½ - och de är säkert intedummare. I dessa länder går också en större andel av studenterna på detekniska utbildningarna. I och räknar man med ett behov av ettuniversitet per halvmiljon invånare. Har de rätt skulle ha 18 i ställetför 6. I skaffade sig av fyrtiotalisterna långautbildningar, men bland dem som föddes är siffran nere . I själva verket är av akademikerna på den svenskaarbetsmarknaden födda - under . Vad händer närde snart går i pension? Situationen är klart oroande.Hög kompetens är naturligtvis internationellt eftertraktad. På exempelvisCanon sitter tolv personer med den enda uppgiften att i de storavetenskapliga databaserna leta fram forskare med rätt profil att värva tillföretaget. De är inte unika. Spetskompetenta forskare värvas somtoppidrottsmän. Men i gör vi inte så.Att återskapa spetskompetens i handlar om en ren elitsatsning -här som inom idrotten. Det handlar inte om rättvisa och fördelning - dethandlar om resurser till kvalificerad forskning inom just de nischer där vioch vårt näringsliv har förutsättningar att bli starka men också till entillräckligt bred grundforskning där nya idéer kan födas. Det måste också fålöna sig att utbilda sig jämfört med att inte utbilda sig. Vi måste också satsabåde på kvalitet och kvantitet i utbildningen - fler måste kunna mer - vi harfaktiskt inte råd till annat. För att skapa tillräckligt stor kreativ massamåstevi satsa på universiteten - och de måste bli fler.Sveriges väg tillbaka till en ställning bland de tekniskt avanceradenationerna kommer att bli både lång och mödosam. Vi måste skapa en nyförståelse inom industrin för att personer med hög kompetens inte utgör etthot mot, utan en tillgång för företagsledningen. Kompetensinnehållet i våraprodukter måste ökas. Visst skall våra basindustrier fortsatt kunna få tjänapengar på att smälta malm med billig kärnkraftsel, men vi måste också hittaincitament för industrin att förädla produkterna vidare. Det är då de nyajobben uppstår. Utan en högklassig exportindustri kan vi aldrig återerövraden välfärd, vars förlust vi alla så intensivt sörjer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om vägen att utvecklamer "spetskompetens" inom forskningen vid de svenska universiteten ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning om hur enincitamentsfunktion skall utformas som stimulerar högre förädlingsvärde ochkompetensinnehåll i svenska exportprodukter i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att hos regeringen begär en utredning om hur antaletstuderande på de långa och kvalificerade akademiska utbildningarna skallkunna ökas, som kursplanerna internationaliseras i enlighet medvad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målsättningen för universitetsutbyggnaden bör vara tvåuniversitet per miljon invånare,5. att hos regeringen begär en utredning om hur kvalificeradutbildning skall kunna göras attraktiv och lönsam i enlighet med vad somanförts i motionen.