ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Ub438 · 1996-10-07 00:00:00 — En invändning mot snabb och kraftig utbyggnad av deregionala högskolorna har varit att det är mindre effektivt änatt förse de "gamla", stora universiteten med mera medel.Forskningen är för utspridd på många högskolor och ettflertal mycket små institutioner. Alltför ofta är forskningenvid de mindre högskolorna av lägre kvalitet än den forskningsom bedrivs vid de stora universiteten, trots stor entusiasmfrån professorer och forskare. De många forskarna vid destörre enheterna kan i viss mån garantera en lägsta kvalitet.Vid de regionala högskolorna uppnår inte forskningen den"kritiska massa" som fordras för hög kvalitet och effektivitet.Förhållandena är mycket varierande vid olika högskolor ochinstitutioner. Vi förfogar helt enkelt inte över tillräckligtmycket pengar för att bygga ut de regionala högskolorna såmycket som forskningen där kräver.Av dessa skäl anser vi att forskningsenheterna bör koncentreras till ettspeciellt forskarcentrum vid varje regional högskola, och att pengarna tilldetta skall tas från de institutioner som bedriver forskning.Institutionerna bidrar med forskare och handledare. Forskarna från olikainstitutioner vid högskolan hålls på detta sätt samman lokalmässigt i dessasforskarcentra, vilket möjliggör en mer kreativ miljö. Institutionen kan på såsätt samsas om utrustning, viss personal och en minimal administration.Detta innebär att institutionerna fortfarande bedriver undervisning somförut. Professorernas handledarroll blir tydligare när de flyttar över tillforskarcentrum den tid som de sysslar med handledning av doktorander ochandra forskare. Dissertationer sker fortfarande vid den egna institutionen menforskararbetet sker i en mer intensiv och fullkomlig forskarmiljö än tidigare.Genom att utrustning och personal kan utnyttjas gemensamt sparar menpengar. Genom det mer koncentrerade forskarklimatet kan man förutse enbetydande kvalitetshöjning. Den mindre högskolans forskarcentrum kommeratt likna det stora forskarinstitutioner, och därigenom ökarkritisk massa och tvärvetenskaplig forskning underlättas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av särskilda forskarcentrum vid de mindrehögskolorna.
mot · GK02Ub439 · 1996-10-07 00:00:00 — Examinationsrätt till apotekarexamen vid finns ett biomedicinskt läkemedelsprogram vidGöteborgs universitet. Utbildningen svarar mot ett regionaltbehov inom läkemedelsindustrin. Vidare ger utbildningenförutsättningar till ett brett samarbete med andra utbildningaroch forskningsområden vid . Ibudgetpropositionen har också detta lyfts fram.För att fullt ut kunna svara mot det regionala behovet behöver programmetkompletteras med examinationsrätt för apotekarexamen. Denna utbildningskiljer sig från övriga delar av utbildningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om examinationsrätt till apotekarexamen vid .
mot · GK02Ub440 · 1996-10-07 00:00:00 — Examinationsrätt för idrottsutbildning i I budgetpropositionen kring högre utbildning och forskningföreslås att de resurskrävande praktisk-estetiskautbildningarna koncentreras till ett fåtal lärosäten.Idrottshögskolan och i ,samt är de endautbildningsorter som föreslås tilldelas utbildningsområdeidrott.Göteborgs universitet är det enda lärosäte, vid sidan av de ovan nämnda,som har utbildat lärare i ämnet idrott och hälsa för årskurs 4-9 ochgymnasiet, men som i propositionen föreslås att inte få behålla detta uppdragframöver. Det finns emellertid starka skäl som talar för att Göteborgsuniversitet även fortsättningsvis bör få utbilda lärare i ämnet idrott och hälsaför årskurs 4-9 och gymnasium.Att det i en av befolkningstätaste regioner finns en utbildning iidrott och hälsa får anses högst rimligt. I finns en mycket starkidrottslig tradition och det är inte för inte som går under epitetet"idrottshuvudstad". Det är också ett resursslöseri att lägga ner en välfungerande verksamhet.Forskningsaktiviteten och kompetensen inom det idrottsmedicinska/-humanbiologiska området är mycket stor i . Vad gälleridrottspedagogik intar en särställning i landet sett tillantalet personer som disputerat med idrottsinriktade avhandlingar.Tillgången till lokaler och anläggningar för bedrivande av en utbildning avlärare i ämnet idrott och hälsa vid är god. Områdetkring i omfattar synnerligen goda idrotts- ochfriluftsområden.Den utbildning i idrott och hälsa som bedrivs vid universitetidag är en attraktiv utbildning med mellan 1 400 och 1 600 sökande till de 27platser som erbjudits , vilket innebär att betygspoängen för antagningdärför är mycket hög. har satsat på att enbart utbildatvåämneslärare. Man har menat att ettämnesutbildningen tillhör en svunnentid. I propositionen framhålls också att det är tvåämneslärare som efterfrågasoch att det i första hand är detta man bör utbilda.Idrott och hälsa i kombination med matte/NO är en attraktiv kombination,medan matte/NO för sig har betydligt svårare att få ett stort antalkvalificerade sökande. Även detta talar för det positiva att kunna erbjudaidrott och hälsa vid universitet.I Göteborgsutbildningen finns ett tydligt hälsoperspektiv. Man harmedvetet satsat på hälsofrågor och tydliggjort kopplingen mellan fysiskaktivitet, hälsa och livsstil.Eftersom utbildningen vid inte kräver någrainvesteringar i vare sig lokaler, materiel eller personal måste besparingenanses bli minimal genom att lägga ned denna utbildning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet att bedriva tvåämnesutbildning med högre utbildning iämnet idrott och hälsa vid .
mot · GK02Ub441 · 1996-10-07 00:00:00 — Vem skall analysera våra cellprover?Risken är mycket stor att det inom snar framtid inte finns kompetens ocherfaren arbetskraft att tillgå för att analysera cytologprover.Cytologassistentens arbete består huvudsakligen av cytologisk daignostiksamt laboratoriemetodik och dokumentation. Cytologisk diagnostik skermanuellt i mikroskop och är beroende av den kunskap och erfarenhet och detomdöme som den enskilde diagnostikern har. Fler och fler organområdenkan studeras via cellprover.Cytologassistenter bedömer och besvarar cellprover från hälsokontrollereller från patienter som har eller har haft cancer. fångar hälsokontrol-lerna upp tusentals förstadier till cancer. Ca en miljon prover tas per år.I har cytologassistenterna en 24-poängs specialutbildning efteravslutad grundutbildning till biomedicinsk analytiker omfattande 120 poäng.Därefter minst sex månaders praktik innan de tar självständigt diagnostisktansvar. Specialutbildningen bedöms av allt fler vara för kort. Under årenslopp har cytologins utveckling inneburit att de faktiska uppgifterna förcytologassistenter omfattar bedömningar av sjukdomsyttringar i alla förcytologi tillgängliga organsystem. De nya verksamhetsfälten berörs endast ibegränsad omfattning under specialistutbildningen och ger inte tillräckligkompetens. Utbildningens innehåll och längd bör utredas.De senaste åren har endast ett fåtal cytologassistenter utbildats. Vårdhög-skolan i är den enda högskola som anordnar utbildningen kontinuer-ligt. erbjuder ingen högskola i cytologassistentutbildning sedanMalmö lagt ner densamma. Det uppges vara för dyrt, "udda" och få sökande.Nedlagd utbildning i kombination med hög medelålder bland deyrkesverksamma cytologassistenterna gör att det inte finns någon beredskapför hur efterfrågan på verksamheten skall mötas i framtiden.Om inte nya cytologassistenter utbildas kommer bristen på välutbildadesådana att drabba patienterna. Detta genom alltför lång väntan på viktiga ochför dem avgörande diagnoser och sjukvårdens förebyggande och diagnosti-serande verksamhet blir eftersatt.Cytologi är exempel på en "smal" verksamhetsgren inom hälso- ochsjukvårdsområdet, som riskerar besvärande arbetskraftsbrist då det inte finnsnågot övergripande ansvar i nationen för utbildningen. Ingen tar ansvar förbehovsinventering, planering, genomförande och finansiering - vare sigarbetsgivare eller högskola.För att kunna analysera cellprover och därigenom förebygga och diagnos-tisera cancer, bör behovet av cytologsassistenter för framtiden utredas liksomfrågan om cytologassistenutbildningen skall anordnas som nationell utbild-ning eller genom nordisk samordning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av adekvat utbildning för cytologassistenter.
mot · GK02Ub444 · 1996-10-07 00:00:00 — Förhandsbesked om tillgodoräknande av studier i utlandet Under /95 läste uppskattningsvis 18 000 svenskastudenter utomlands. En termin eller ett läsår i ett annat landär en naturlig del i många studenters utbildning, både fördem som läser inom ramen för program och dem somplockar ihop sin egen examen genom fristående kurser. Förden enskilde studenten är en termin eller ett läsår utomlandsofta en stor investering. Dels genom den tid och det arbetesom studenten lägger ner, dels genom de kostnader som ärförknippade med utlandsstudier, till exempel i form av destudielån som studenten tar utomlands. För destudenter som reser ut, vare sig det sker inom ramen för ettutbytesprogram, till exempel , eller genom attstudenten själv söker sig ut som så kallad "free mover" är detav avgörande betydelse att de har möjlighet att tillgodoräknasig sina utlandsstudier då de kommer tillbaka till Sverige.Visst arbete pågår för att förbättra studenters möjligheter att tillgodoräknasig studier i andra länder, främst inom ramen för det av EU initieradeEuropean , , som syftar till att akademiska betygfrån olika EU- och EES-länder skall kunna ekvivaleras. ECTS gäller dockfrämst de vars utlandsstudier sker inom ramen för utbytesprogram inomEuropa. Systemet hjälper inte dem som väljer att förlägga sina utlandsstudiertill övriga världen. Det är också angeläget att studenterna vet hur de kurser deläser under utlandsvistelsen kommer att tillgodoräknas dem redan innan dereser ut, helst till och med innan de bestämt var de skall resa och vad de skallläsa.I dag finns ingen skyldighet för högskolorna att i förväg ge besked om huren kurs som en student läst vid ett utländskt universitet eller högskolakommer att tillgodoräknas. Om de ändå ger besked är inte beskedet bindande.Högskolorna kan alltså lova en student att en termin utomlands skalltillgodoräknas som en termin, 20 högskolepoäng, när de kommer tillbaka tillSverige för att vid hemkomsten ge ett annat besked och bara låta studententillgodoräkna sig delar av utlandsterminen.Mot bakgrund av den avsevärda investering utlandsstudier innebär för denenskilde studenten och det rimliga i att en student kan få besked om hurutlandsstudier skall räknas redan innan studenten bestämmer sig för attstudera utomlands bör högskolorna åläggas att ge bindande förhandsbeskedom tillgodoräknande av studier vid utländska universitet och högskolor. Dåhögskolorna är myndigheter och tillgodoräknande är myndighetsutövning iförvaltningslagens bemärkelse, ligger en parallell till de andra fall inomförvaltningsrätten där bindande förhandsbesked kan ges nära till hands. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskolornas skyldighet att ge bindande förhandsbesked omtillgodoräknande vid studier utomlands.
mot · GK02Ub445 · 1996-10-07 00:00:00 — har vårdhögskole- ochhälsohögskoleutbildningars "eventuella" organisatoriskaplacering i den akademiska högskolevärlden varit föremål förden ena statliga utredningen efter den andra. Debatten harkoncentrerats på organisatoriska förhållanden.Det borde vara självklart att varje student inom den egna vård- ellerhögskolan av sina studier kan upplysas om deneffektivaste vägen fram till forskarexamen och forskningsarbete inom detegna ämnes- och yrkesområdet. Sådana möjligheter som redan finns i allaetablerade universitetsämnen saknas fortfarande för de studerande inomvården, trots att de har ett helt arbetsliv framför sig.Vårdhögskolan bedriver utbildningar som täcker in hela det vårdveten-skapliga kunskapsområdet.Sjuksköterskeprogrammet har som målsättning att ge breda och djupakunskaper inom såväl det biomedicinska som det samhällsvetenskapligaområdet med djup förankring inom humaniora. Professionen kräver enhelhetssyn på patientens behov eftersom sjuksköterskan medverkar tillpatientens individuella vårdplanering tillsammans med läkare och övriga ivårdteamet.Det sociala omsorgsprogrammet kräver djupa och breda kunskaper inomsamhällsvetenskap, humaniora och juridik samt inom rehabiliterandekunskapsområden och primärvård. Omsorgen har bland annat som målsätt-ning att vara en viktig länk mellan akutvårdens omedelbara insatser och denefterföljande hemvårdande delen av patientens rehabilitering inom den totaltomstrukturerande vård- och omsorgsorganisationen.Audionomutbildningens målsättning är att introducera studenterna iaudiologi, kommunikation och lingvistik med intensiv träning inom hörsel-vårdens vetenskap så att patienterna har möjlighet att bearbeta olika formerav kommunikationssvårigheter. En samverkan med logopedutbildning liksommedicinsk och teknisk utbildning är nödvändig i den ömsesidigakunskapsutvecklingen och forskningen inom hörselområdet.Arbetsterapeut- och sjukgymnast/fysioterapeutprogrammet har en näraförankring i biomedicinsk, samhällsvetenskaplig och humanistisk kunskap,och forskning har till målsättning att främja hälsa såväl som att förebygga,reducera och eliminera arbetsoförmåga samt aktivitetsoförmåga som harfysiska, psykosociala eller miljöbetingade orsaker och kräver en individuellpatient/klientbehandling. Programmen skall också förbereda för profes-sionella roller som undervisare, forskare och kliniskt verksamma, inom såvälakut- som primär- och privatvård.Utbildningsprogrammet inom medicinsk laboratorievetenskap liksom tand-hygienistprogrammet har sin naturligaste utgångspunkt i biomedicin ochodontologi men är en nödvändighet och en bas för den vårdvetenskapligakunskapsutvecklingen.En ny vårdvetenskaplig miljö bör således organiseras i en fakultet förvårdvetenskap med möjlighet att inrätta professurer inom följande ämnen:arbetsterapi, medicinsk laboratoriemetodik, omvårdnad, sjukgymnastik ochsocial omsorg. Detta skulle möjliggöra tillskapandet av en ny fakultet.Sådana möjligheter finns redan i andra länder - , ochUSA. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en vårdvetenskaplig fakultet.
mot · GK02Ub446 · 1996-10-07 00:00:00 — Sedan teckenspråket fick status av ett eget, fullvärdigt språk ibörjan av 80-talet (först i världen erkänt av ) harintresset för och behovet av utbildning och undervisning iteckenspråk vuxit i vårt land.I den presenterade (TeckenspråksUtbildningFör Föräldrar), SOU 1996:102, verifieras bristen och det akuta behovet avlärare i teckenspråk.Det finns läroplaner i ämnet teckenspråk för både grund- och gymnasie-skolan, men det finns ingen lärarutbildning som är direkt anpassad för demsom skall vara lärare inom dessa skolformer för teckenspråkslärare i helalandet.Därför är det angeläget att en ämneslärarutbildning i teckenspråk nu kanstartas. Med fördel bör utbildningen kunna förläggas till Högskolan iTrollhättan/. Här finns närheten till teckenspråkliga miljöer, såsom:* Förskola för döva barn. * Vänerskolan - en av landets fem statliga grundskolor för döva elever. * VKC (Vänerskolans kunskapscenter), ett regionalt kunskapscenter iVästsverige. * Aktiva dövföreningar. * Stor population döva barn, ungdomar och äldre. * Stor grupp hörande föräldrar med döva barn i förskola, skola, fritids- ochföreningsverksamhet.Vänersborgs kommun startade landets förstagymnasieprogram för hörande elever med lokal grenteckenspråk hösten -95. Fullt utbyggd omfattar den 90studerande. Programmet är unikt i vårt land, varför elevernakommer från hela Sverige.Den första kullen av dessa elever tar studenten -98 och eleverna ärdärefter mycket intresserade av fortsatta studier inom området teckenspråk.Många önskar utbilda sig till lärare i teckenspråk med behörighet attundervisa på gymnasienivå. Andra studerande behöver ämnet teckenspråk föratt utbilda sig till dövlärare i specialskolan eller för att gå vidare itolkutbildning. Teckenspråk bör därför kunna läsas som ett separat ämne -gärna samordnat med ovanstående föreslagna ämneslärarutbildning. Alladessa behöver akademiska studier i teckenspråk! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ämneslärarutbildning i teckenspråk vid iTrollhättan/.
mot · GK02Ub447 · 1996-10-07 00:00:00 — Socialförsäkringsadministrationen har under ett antal årutsatts för starka besparingskrav. Detta har i princip lettfram till att all nyrekrytering avstannat och att medelåldernbland personalen därigenom höjts kraftigt. Inomförsäkringskassorna är medelåldern . Ser manframåt i tiden innebär detta att många inom en relativt korttidsperiod kommer att uppnå pensionsåldern och lämnaverksamheten. De flesta av dem har relativt sett en lågutbildningsnivå, så har t.ex. avrehabiliteringshandläggarna högskoleexamen.Däremot har försäkringskassornas personal mycket lång yrkeserfarenhetoch en god internutbildning i botten.Försäkringskassornas personal har tillägnat sig en djup kunskapom komplicerade försäkringssystem, lagändringar, tillämpningsföreskrifter,undantags- och övergångsregler etc. Det kommer således att uppstå enkunskapsförlust och ett behov av nyrekrytering inom en inte alltför avlägsenframtid.Med de höga krav som ställs på personalens kunskap och kompetensär det inte rimligt att förutsätta att försäkringskassorna även i framtidensjälva ska svara för personalens grundutbildning. Det saknas en hög-skolelinje med inriktning på utbildning inom socialförsäkringsadministra-tionen.Även inom den privata försäkringsmarknaden har rationalisering ochomstrukturering skett. tillkommer nya försäkrings-lösningar, utveckling av produkter och förändring/anpassning i vissa systemefter gällande socialförsäkringsförmåner.Ett kontinuerligt rekryteringsbehov kan anses föreligga. ökarkompetenskraven inom de flesta sektorer. Inom såväl försäkringskassor somförsäkringsbolag efterfrågas/rekryteras i första hand jurister, ekonomer ochsamhällsvetare. Men ingen av dessa högskolelinjer är direkt anpassad tillyrken inom allmän eller privat försäkring. Det är heller inte tillräckligt medde enstaka kurser i skilda ämnen som finns hos en del högskolor. Det finns sålunda goda skäl att inrätta en sådan högskolelinje. Dettainnebär naturligtvis inte att internutbildning kan slopas, men de somnyrekryteras har en gedigen kunskapsbas att stå på. Många av de ämnen somkan bli aktuella torde även vara användbara inom andra yrkesområden.Obligatoriska ämnen inom en sådan högskolelinje borde t.ex. vara social-försäkringens historia och utveckling, förvaltningskunskap, försäkringsjuridiklag och avtal, försäkringsmedicin, samhällskunskap och ADB-teknik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av högskoleutbildning inomsocialförsäkringsadministrationen.
mot · GK02Ub450 · 1996-10-07 00:00:00 — Teckenspråket blev erkänt som ett eget fullvärdigt språk iLGR 80. Alltsedan dess har intresset för och behovet avspråket ökat starkt i . Det gäller självklart för dövaoch hörselskadade men också bland anhöriga och vännerliksom för personal inom alla serviceyrken som inser att dehar nytta av teckenspråk i kontakt med döva. Även andrautan direkt knytning till döva/hörselskadade har intresse förspråket vilket visas av den stora mängd elever på grund- ochgymnasieskolorna som väljer teckenspråk som B- eller C-språk.Behovet av utbildad personal på området är skriande. Det finns läroplaner iämnet teckenspråk både för grund- och gymnasieskolan och ämnet erbjudssom tillval eller C-språk. Däremot finns ingen adekvat, behörighetsgivandelärarutbildning för teckenspråkslärare i hela landet.I , där en av landets fem statliga grundskolor för dövaelever - Vänerskolan - finns, startade landets första specialprogram medinriktning Teckenspråk för hörande elever . Fullt utbyggdkommer den att omfatta 90 elever. När de går ut gymnasiet 1998kommer många av dem att vilja fortsätta sina studier direkt och i näraanslutning till gymnasiet, liksom ett stort antal lärare, som saknar behörighet.Det är synnerligen angeläget att nu få igång en akademisk utbildning iämnet teckenspråk för t ex tolkar och en teckenspråklärarutbildning somskulle ge teckenspråkslärare behörighet och status och så att de kan arbetainom ett område där det råder stor brist på personal. En sådan utbildningskulle kunna bedrivas vid /som finns näraden teckenspråkliga miljön i Vänerskolan, en förskola för döva barn ochVKC, det regionala kunskapscentret för döva i , knutet tillVänerskolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en akademisk utbildning i teckenspråk ochteckenspråkslärarutbildning vid /.
mot · GK02Ub452 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen föreslår att ett nytt tekniskt forskningsinstitutskall inrättas i . Av skäl som närmare redovisas ivår partimotion Svensk forskning i frontlinjen avvisar videtta förslag. I konsekvens med detta avvisar vi delsregeringens förslag om att på tilläggsbudget öka anslaget D21 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, dels regeringensförslag om användning av redan anvisade medel underanslaget C 45 Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskola m.m. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under anslaget D 21 Vissa bidrag tillforskningsverksamhet anvisa ett i förhållande till regeringens förslag minskatanslag med i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag i fråga om användning av medelunder anslaget C 45 Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Ub453 · 1996-10-07 00:00:00 — Skolan förändras ständigt. Som en följd av de nyaläroplanerna blir arbetet mer temainriktat. I mångakommuner arbetar man med åldersintegrerade grupper och inära samverkan med förskolan, vilket gör attarbetsmetoderna måste förändras. Lärarens roll somhandledare blir allt tydligare när undervisningen går överfrån katederundervisning till ett mer undersökande arbetssätt.Såväl elever som föräldrar ställer allt större krav på skolansom en demokratisk organisation. Den snabba tekniskautvecklingen påverkar skolarbetet på många sätt och germöjligheter till kontakter med omvärlden vi tidigare intekunnat drömma om. Informationssamhällets mångsidiga ochsamtidigt snuttifierade bild av omvärlden påverkarskolarbetet både för elever och lärare.Förändringar som dessa påverkar den framtida lärarrollen och ställer kravpå delvis annan kompetens än den som finns i skolan . Dagenslärarutbildning måste förändras, eftersom den kommer att påverka skolanlång tid framöver. Den måste svara mot de krav som ställs på en modernskola.Grundskolans lärare och barnomsorgens personal arbetar med samma barnoch ungdomar. Det är därför rimligt att en del av deras utbildning ärgemensam. Den del av utbildningen som behandlar kunskapen om barn ochbarns utveckling bör vara gemensam för grundskolelärare, förskollärare ochfritidspedagoger.Den splittrade bild av lärarutbildningen som uppvisas i redovisaderapporter är oroande. Friheten för utbildningsanordnarna att själva beslutaom former och innehåll i utbildningen har lett till att man egentligen inte kantala om en gemensam yrkesutbildning för lärarna.Kommunernas - avnämarnas - synpunkter på lärarutbildningen är viktigaoch bör tas tillvara. Det är kommunerna som har det huvudsakliga ansvaretför utvecklingen av skolans verksamhet. En nära dialog om nya arbets-metoder och pedagogik mellan högskolan och kommunerna är nödvändig.Staten har, som uppdragsgivare för båda, ett ansvar för att medverka tilldetta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av lärarutbildning.