mot · GK02A709 · 1996-10-07 00:00:00 — Man har där alltsåprioriterat en arbetstidsförkortning som en del i den centrala löneuppgörelsen.Liknande prioriteringar har gjorts i en lång rad avtal, medförkortad veckoarbetstid, förlängd semester eller andra ledigheter.Slutsatser om arbetstidsförkortningarEn allmän arbetstidsförkortning går inte att motivera ursysselsättningssynpunkt, vare sig med eller utanlönekompensation. Vi motsätter oss därför en lagstadgadgenerell arbetstidsförkortning. Därmed inte sagt att enförkortad arbetstid inte kan vara fördelaktig för mångamänniskor och i många verksamheter ur andra perspektivsom t ex arbetsmiljö-, rättvise-, jämställdhets- ellerhälsosynpunkt.Det är också så att en arbetstidsförkortning kan passa enskilda företag,branscher eller viss typ av produktion. Trots alla invändningar mot engenerell lagstadgad förkortad arbetstid finns det alltså starka skäl som talarför att en förändrad arbetstidslagstiftning och förändrade avtal skulle kunnage såväl löntagare som företag fördelar och i förlängningen bidra till flerjobb.Ökad flexibilitet - vårtalternativFolkpartiet föreslår att flexibilitet blir ledstjärnan när detgäller förändringar på arbetstidsområdet. Vi fullföljer därmeden liberal tradition som kan spåras långt tillbaka. Exempelvisarbetade , mot fackligt motstånd, för flerdeltidstjänster, när det fanns efterfrågan på sådana. Vi förderedan på 70-talet fram tanken på ett "sabbatsår". Idénresulterade i den något blygsammare möjligheten att sparasemester i en "semesterbank", som finns i semesterlagen.Vi arbetade före andra för rörlig pensionsålder, somresulterade i delpensionsreformen, vilken nu kommer attavlösas av en långtgående flexibilitet i det nyapensionssystemet.För att skapa ökade möjligheter för såväl företaget som den enskildearbetstagaren att bättre kunna anpassa såväl arbetstidens längd som förlägg-ning till behoven, behöver en ny attityd hos arbetstagarnas och arbetsgivarnascentrala företrädare komma till stånd. En attityd där man bejakar lokalalösningar. Den måste kombineras med en ny arbetstidslagstiftning som sätterde yttre ramarna ur arbetsmiljö-, hälso- och skyddsperspektiv samt ger ettrimligt ramverk, standardavtal för dem som saknar kollektivavtal, men iövrigt ger större flexibilitet.Vi måste alltså bejaka en utveckling där lokala avtal och överenskommel-ser om den totala arbetstiden, arbetstidens förläggning samt ersättningarutformas efter verksamhetens och de där verksammas önskemål och kravinom ramen för kollektivavtalen. Detta bör också vara en del i ett bredarearbete för en bättre fungerande arbetsmarknad när det gäller lönebildningen.Arbetstidslagstiftningen bör utgå från ett genomsnittsberäknat arbetstids-mått, där man centralt, lokalt och enskilt kan överenskomma om förläggningoch flexibilitet . Totalramar och yttre skyddsregler för rätt tillvilaunder dygnet, veckan och året skall givetvis ingå i lagstiftningen. Detgenerella nattarbetsförbudet tas bort. Normalarbetstiden, pervecka, avskaffas i lagstiftningen.Branschavtalen bör inte utformas så att de låser möjligheterna till vare siglokala eller enskilda överenskommelser inom ramen för lagstiftningen.På detta sätt underlättas för såväl centrala branschöverenskommelser somlokala och enskilda överenskommelser om arbetstidens längd ochförläggning, lön och andra förmåner som ett totalt paket, utifrån vad sompassar den enskilda verksamheten och de människor som där berörs.Vi anser att alla möjligheter till en mer rationell arbetstidsförläggningmåste kunna tas tillvara. Genom att överenskommelser mellan arbetsgivareoch arbetstagare krävs måste dessa förändringar bli av ett sådant slag att såvälarbetsgivare som arbetstagare finner fördelar med de nyaöverenskommelserna. Eftersom olika branscher och enskilda företag harskilda förutsättningar kan varken en generell detaljlagstiftning eller centraladetaljavtal styra den lokala verksamheten på ett bra sätt. På samma sätt harolika arbetstagare helt olika preferenser och önskemål, det som är en fördelför den ene kan vara en nackdel för den andre.I kampen för jobben måste alla möjligheter tas tillvara. Att de enskildaföretagen genom möjlighet till överenskommelse med sin personal får kraftigtförbättrade möjligheter att vara flexibla när det gäller arbetstidensförläggningär en viktig åtgärd för att förbättra företagsklimatet och förbättra företagenskonkurrenskraft. Detta leder i sin tur till fler företag och expanderandeföretag, konkurrenskraftiga och överlevnadsdugliga företag. Sådana företagskapar nya jobb.I många verksamheter kan dessutom effektivare schemaläggning ochannorlunda arbetstidsförläggning skapa utrymme för förkortad total arbetstidutan att motsvarande löneminskning behöver ske, men där motsvarandeproduktivitetsvinster ej går att göra med den längre arbetstiden. Ett ökatutrymme för sådana lösningar skapar bättre villkor för den enskildearbetstagaren, för företaget och därmed för företagens möjligheter att växaoch anställa fler. Det skapar möjligheter att som en del i lönebildningen ge deanställda del i en produktivitetsvinst som ej går att ta ut i löneförhöjning menväl i arbetstidsförkortning.Det är också viktigt att ge den enskilde individen större möjligheter attsjälv styra sin arbetstid.Idag finns lagstadgad rättighet till hel eller delvis tjänstledighet för vård avbarn (eller vid den tid då föräldrapenning utgår) samtarbetstidsförkortning med en fjärdedel för vård av barn , hel ellerdelvis tjänstledighet för studier så länge dessa pågår samt för närvarandemöjlighet till nedsättning av tjänst för uttagande av delpension för demmellan 61 och . Samtliga dessa rättigheter är knutna till att etttillsvidareanställningsförhållande råder. Rätt till ledighet för politiskauppdrag, fackliga uppdrag, militärtjänst m fl situationer finns också.Därutöver är det upp till den enskilde arbetsgivaren att medge ytterligaretjänstledigheter, men den anställde har ingen laglig rätt att få tjänstledigt påhel- eller deltid för andra angelägenheter eller vid andra tillfällen än de ovanangivna.För att öka människors möjlighet att själva forma sina liv efter egnaönskemål anser vi följande.Rätten till hel eller delvis tjänstledighet för vård av barn skall äventillkomma dem som har andra anställningsformer än tillsvidareanställning.Många kvinnor drabbas dubbelt av att det inom vissa sektorer i hög gradförekommer vikariat och visstidsanställningar genom att de förutom avsaknadav anställningstrygghet inte heller kommer i åtnjutande av möjligheten till heleller delvis tjänstledighet för vård av barn.Ökade möjligheter skall finnas för var och en att ändra sina arbetstider.Även om det mest synes vara önskemål om förlängd arbetstid som försfram, kan vi inte utesluta att en hel del människor under kortare eller längreperioder skulle vilja förkorta sin arbetstid. Alla skall tillförsäkras rättenattsakligt få prövat önskemål om förändring av sin arbetstid, eller arbetstidensförläggning, under tidsperiod som överenskoms. Arbetsgivaren skall varaskyldig att sakligt motivera om detta inte skulle vara förenligt medverksamhetens krav.Vi föreslår dessutom i en särskild motion att ett pensionsår skall kunna tasut i förskott mitt i livet, för studier eller för att starta eget, med uttag avpensionspengar som försörjning.Också semesterlagen kan göras mer flexibel. Den del av semestern somöverstiger skall få disponeras enligt arbetstagarens önskemållöpande i både dagar och timmar, eller sparas mellan åren försenare uttag dags- eller timsvis. På så sätt kan man, utöver dagens möjlighetatt spara ihop till en längre ledighet, även korta sin arbetstid under enperiod.Arbetstidsförkortning - enlivskvalitetsfrågaEn generell arbetstidsförkortning skulle inte leda tillnämnvärt fler jobb. Med lönekompensation snarare till färre.Utan lönekompensation till viss del till fler, men till ettalltför högt pris, ett pris som många människor inte harmöjlighet eller vilja att betala och ett pris som vi liberalerinte vill ålägga människor att betala genom lagstadgadegenerella arbetstidsförkortningar. Det finns ur ettarbetslöshetsbekämpningsperspektiv inte underlag förovanifrån beslutade arbetstidsförkortningar.Många menar dock att det finns helt andra, tillräckligt tungt vägandeargument för att genomföra generella arbetstidsförkortningar med hjälp avlagstiftning. Rättvisa, jämställdhet, hälsa och livskvalitet skulle öka med enarbetstidsförkortning som gäller alla.Inom en hel del avtalsområden har man i praktiken en kortareårsarbetstid än vad som ges av lagens 40-timmars arbetsvecka. Kortareveckoarbetstid, , ledighet vid , längre semester är exempel påarbetstidsförkortningar som förhandlats fram. Detta har gjorts genom attlöneutrymme avståtts. Det går då inte att hävda att man genom lag skalluppnå samma förmåner inom andra avtalsområden, utan att löneutrymmetäven där påverkas. Det måste vara upp till varje avtalsslutande part att görasina prioriteringar och sedan driva dem i förhandlingar med sin motpart,oavsett om det gäller centrala, lokala eller enskilda avtal. Vi avfärdar därför"rättvisa" som argument för en lagstadgad arbetstidsförkortning.Jämställdhet mellan kvinnor och män är för oss liberaler en fråga om likamöjligheter, lika chanser, den självklara rätten för oss alla att få göra våraegna livsval utan att styras av fördomar eller förväntningar grundade på vårtkön. Även om jämställdhetsarbetet i vårt land kommit långt har vi fortfarandeinte lika möjligheter. Många menar att förkortad daglig arbetstid(sextimmarsdag) är den bästa vägen att uppnå jämställdhet såväl i arbetslivsom privatliv. Vi liberaler tror att detta är fel tänkt. Många kvinnor arbetaridag ofrivilligt deltid. Ofrivilligt antingen genom att ett heltidsarbete inteståratt finna eller genom att ansvaret för hemarbetet och barnen inte går attkombinera med heltidsarbete för kvinnan. Den ojämlika fördelningen avbetalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män får inte automatiskt enjämnare fördelning för att männen (och många kvinnor) minskar sin betaldaarbetstid. Det är snarare genom att ansvaret för barnen och hemarbetet delassom en rättvisare fördelning av obetalt och betalt arbete skapas. Inte hellerskulle en minskning av männens betalda arbete ge kvinnorna en bättreposition inom arbetslivet i sig. Även detta förutsätter ett delat ansvar förbarnoch hem. Ett sådant delat ansvar kan aldrig beslutas i , vare sigdirekt eller genom arbetstidsbegränsningar.Det behov av kortare arbetstid som både kvinnor och män med ansvar försmå barn ofta upplever utgör inte skäl nog att lägga resurser på entvångsmässig förkortning av arbetstiden för alla andra grupper.Jämställdhetsarbetet måste ta andra vägar. Aktiva åtgärder såsomjämställdhetsplaner, arbete mot lönediskriminering, mentorprogram, en skärpttillsyn via JämO, öronmärkt pappaledighet och ett aktivt opinionsarbete ärnågra av de vägar vi vill gå vidare på, liksom ett kraftfullt arbete för attförändra den könsuppdelade arbetsmarknaden.Ökade möjligheter för både kvinnor och män att kombinera ansvar förfamilj med förvärvsarbetet kan också mycket väl innefatta framtida angelägnareformer som ger småbarnsföräldrar ökade ekonomiska möjligheter attminska sin arbetstid. Det bygger på att ekonomiskt utrymme för sådanaskapats. Skall sådant utrymme någonsin skapas kan välfärden inte urholkasgenom lagstadgade generella arbetstidsförkortningar.Det ofrivilliga deltidsarbetet och de låga kvinnolönerna är den störstautmaningen för de kvinnodominerade fackföreningarna. Mer lön och längrearbetstid är många kvinnors krav. Detta bör politikerna kunna respektera, intesätta sig till doms över.Inte heller ur jämställdhetsperspektivet anser vi alltså en lagstadgadgenerell arbetstidsförkortning motiverad. Den bidrar inte till ökad jämställd-het men riskerar att undergräva möjligheten att på andra vägar nå våra mål.Det tredje klassiska argumentet för arbetstidsförkortningar är hälsa ocharbetsmiljö. Alltför många människor slits ut , har arbetssitua-tioner som leder till belastningsskador såväl fysiskt som psykiskt. Dåligarbetsmiljö, dålig arbetsorganisation, stress och andra missförhållanden ledertill korta och långa sjukskrivningar, vantrivsel och utslagning frånarbetslivet.En förkortad arbetstid skulle motverka dessa effekter.Vi liberaler menar att det är arbetsgivarens ansvar att inom ramen förgällande regler se till att arbetsförhållandena för människor är sådana att maninte slits ut och att heltidsarbete är möjligt att orka. Här har viocksåsett just hur försök med förkortad arbetstid genom förändrad organisation avarbetet har kunna leda till minskad belastning, minskad sjukfrånvaro, ökadtrivsel med bibehållet arbetsresultat. Alltså en produktivitetshöjning tillnyttaför såväl de enskilda anställda som för verksamheten. Men att söka uppnådessa effekter genom att lagstifta om generell arbetstidsförkortning är intebara att skjuta över målet, det är möjligt att det skulle undergrävamöjligheterna att genom omorganisation och arbetstidsförkortning för vissagrupper av anställda uppnå bättre hälsa och arbetssituation. Om även de sominte har en dålig och ineffektivt organiserad arbetssituation, där produktivi-tetsökningar genom arbetstidsförkortningen inte står att vinna i tillräckligutsträckning, skall förkorta sin arbetstid måste ju detta produktionsbortfalltäckas genom ökade arbetsinsatser eller genom minskat arbetsresultat. Enlagstadgad, generell arbetstidsförkortning skulle alltså kunna motverka,istället för att bidra till, ökad hälsa och förbättrad arbetsmiljö för de värstutsatta.Till sist brukar allmänt ökad livskvalitet användas som argument förarbetstidsförkortningar. Livet rymmer mer än lönearbete. Familj, vänner,fritidsintressen och ideella insatser måste ges ökat utrymme i våra vardagsliv.Säkert är det så för många. Men ökat utrymme för detta betyder samtidigtminskat utrymme för konsumtion av varor och tjänster mot betalning, oavsettom det gäller privat konsumtion betald direkt ur den egna plånboken elleroffentlig konsumtion, betald via skattsedeln. Begreppet livskvalitet rymmerför oss alla olika innehåll, som dessutom skiftar med livets växlingar. Det ärför oss liberaler främmande att genom politiska beslut försöka fastställa denlämpliga mix av arbete och fritid som ger största livskvaliteten för alla.Vår modell ger istället stora möjligheter till val mellan arbete och lön å enasidan, fritid å den andra. Många människor vill ha förkortad arbetstid och ärberedda att acceptera lägre lön, andra vill det motsatta. Ett ökat utrymme förden enskilde att minska sin arbetstid skapar givetvis ökade möjligheter förandra att få jobb på den frilagda tid som arbetsgivaren behöver få besatt medandra. En liberal arbetstidsreform är att ge människor mer makt över sina liv.Detta är vad våra förslag leder till. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en ramlagstiftning för arbetstider som utgår från ettgenomsnittsberäknat arbetstidsmått och vilken medger ett stort utrymme förflexibilitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om borttagande av det generella nattarbetsförbudet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt för arbetstagaren att få en begäran om ändrad arbetstid seriöstprövad av arbetsgivaren,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätt till tjänstledighet för vård av barn även skall tillkommaföräldrar som har andra anställningsformer än tillsvidareanställning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den del av semestern som överstiger skall fådisponeras enligt arbetstagarens önskemål löpande i både dagaroch timmar.