mot · GK02Ub225 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetsmiljöutbildning för framtida ledare har satsatbetydande belopp på arbetsmiljöfrågor. Som exempel kannämnas ,, ochProduktivitetsdelegationens arbete som syftat till att visa påframkomliga vägar för att främja arbetslivsutvecklingen ochdärmed höja produktiviteten i det svenska näringslivet.Ett gigantiskt projekt som direkt syftade till att utveckla det svenskaarbetslivet var Arbetslivsfonden. Under satsades ur Arbetslivsfonden till bidrag för utveckling av arbetsmiljö,arbetsorganisation och kompetens. Tillsammans med den del avprojektkostnaden som arbetsgivaren själv stod för uppgår den totalasatsningen till omkring 30 miljarder. Erfarenheter från Arbetsmiljöfondensverksamhet är bland annat att arbetsmiljöfrågorna ur framför allt detarbetsorganisatoriska och psykosociala perspektivet inte alltid ses somlångsiktiga tillväxt- och konkurrensfaktorer, framför allt hos de mindre ochmedelstora företagen, och därmed inte heller prioriteras. Det kan finnas fleraskäl till detta, men kompetens hos framför allt företagsledningen kan ha enavgörande betydelse för i vilken omfattning arbetsmiljöfrågorna har hög ellerlåg prioritet.I dagarna är det aktuellt med ytterligare satsningar på arbetslivsutvecklinginom t.ex. Växtkraft mål 4-programmet. I programförklaringen förutsätts attmedlen ska gå till framåtsyftande åtgärder och ej till problemlösning. Dettagäller i stor utsträckning också tidigare satsningar.Arbetslivsfondens arbete har tydliggjort behovet av kompetensutvecklinghos ledare i framför allt mindre och medelstora företag, när det gällerkunskap om förändrings- och utvecklingsarbete. Ett sätt att komma till rättamed detta och i större utsträckning än arbeta förebyggande, är attredan i utbildningen på såväl gymnasie- som högskolenivå föra inarbetsmiljöfrågorna i högre grad än . Med tanke på den frihet som måsteges till utbildningsväsendet att självt forma sina utbildningsprogram, kan mandock diskutera någon form av rekommendation från statsmakternas sida.Den bristfälliga kunskap som våra framtida arbetsledare och företagsledareerhåller i sin utbildning kan illustreras med två exempel, ett frångymnasieskolan och ett från högskoleutbildningen.Vid gymnasieskolan i har man en inriktninginom det naturvetenskapliga programmet med huvudämnen inom miljö ochteknik. Utbildningen genomförs i nära samarbete med de större metallurgiskaföretagen och verkstadsföretagen på orten. Den miljöutbildning som ges skeri huvudsak inom ämnet miljökunskap och kemi och är inriktad mot den yttremiljön. Företagen erhåller arbetskraft i produktionen via det industriprogrammed flera mer praktiskt inriktade program som finns inom gymnasieskolan.Miljö/teknikprogrammet utbildar en mellangrupp som efter viss praktik kanutgöra en mellangrupp som arbetskraft, d.v.s. mellan yrkesutbildade ochhögskoleutbildade. Av erfarenhet vet vi att det är just denna grupp somarbetar med planerings- och arbetsledningsfrågor nära de kollektivt anställda.Högskolan i är den högskola i landet som har den i särklass mestutbyggda arbetsmiljöutbildningen och forskningen inom området. Det finnsen civilingenjörsutbildning med inriktning mot industriell arbetsmiljö ochcivilingenjörsutbildning inom maskinteknik, datateknik, samhällsbyggnads-teknik samt anläggningsteknik. Skolan har också samhällsvetenskapligautbildningar samt lärarutbildning. Vid institutionen för arbetsvetenskap pågårforskning inom mer traditionell arbetsmiljö som buller, ergonomi men ocksåinom industrisociologi och teknisk psykologi. För studenter som utbildas påandra linjer än industriell arbetsmiljö ges inga obligatoriska kurser inomarbetsmiljöområdet. Industriell arbetsmiljö har 30 platser. De kurser som gessom valbara kurser handlar om till exempel arbetsmiljö ocharbetsorganisation, förhållandet människa och maskin. Sammantaget kan mansäga att de kurser som har inriktning mot arbetsmiljöfrågor ocharbetslivsutveckling väljs av mindre än hälften av eleverna.Vi vet också att de som har högskoleutbildning i stor utsträckning hamnarpå ledande poster inom näringsliv och offentliga organisationer. Det tordedärför vara väl investerade samhällsmedel om man kunde förebyggaarbetsmiljöproblem och verka för arbetslivsutveckling genom att stimulerautbildningsväsendet att i större utsträckning lägga arbetsmiljökurser på såvälgymnasie- som högskolenivå som obligatoriska kärnkurser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i dennamotion anförts om behovet av arbetsmiljöutbildning för framtida arbetsledare.