mot · GK02So4 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Forsknings- ochutvecklingsarbete kringfolkhälsan i glesbygdI propositionen föreslås att Socialmedicinska forskningsrådetbör ges i uppdrag att i samråd med berörda forskningsråd ochövriga organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram förforskning om ojämlikhet i hälsa. Detta är bra. Vi skulle viljaatt folkhälsan i glesbygden studeras mer ingående enligt detförslag som följer.BakgrundVärldshälsoorganisationen, , definierar folkhälsa somhögsta möjliga välbefinnande både fysiskt, psykiskt ochsocialt och inte bara frånvarande sjukdom.Vikten av att sätta folkhälsan i centrum har märkts avbl.a genom tillkomsten av den statliga myndigheten ochsamverkansorgan i lokala hälsoråd.Folkhälsan påverkas av samhällets utveckling totalt. Ekonomiska ochsociala förändringar inom arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, regional-politiken får effekter på folkhälsan.För att följa förändringar i folkhälsan och vad som påverkar dennaförutsätts en långsiktighet i uppföljningen.Kommunerna, landstingen och är bärare av de viktigasteinsatserna som påverkar folkhälsan. De beslut som fattas kan påverkafolkhälsan både positivt och negativt.Folkhälsan ett långsiktigt arbeteSamhället har under människans livstid alltid utvecklats. Detmänskliga livet har också omdanats, men människan självsom fysisk och psykisk varelse är i stort sätt densamma.Människans hälsa har främstförbättrats genom den tekniska utvecklingen av att kunnaerbjuda befolkningen bättre bostäder med rent vatten ochavlopp. Till detta har lagts medicinska och tekniskalandvinningar som också påverkat folkhälsan.De vetenskapliga rönen kring folkhälsan har oftast varit koncentrerade tillett vetenskapligt område i taget och oftast utifrån en medicinsk värdering.Under de sista 20 åren har forskningen vuxit fram inom flera områden,exempelvis socialmedicin. De mera närstående förhållanden som påverkarfolkhälsan hos befolkningen direkt, såsom utvecklingen inom barnomsorg,skola, arbetsmarknad och socialtjänst, där i första hand kommunen har ettansvar, finns det väldigt få exempel på inom vetenskaplig forskning ochutveckling.Med kommunens ansvar för alla kommuninvånares behov och stöd,service, vård och utbildning samt den utveckling som pågår att decentraliseraansvaret även för arbetsmarknadspolitiken och alkoholpolitiken ut tillkommunerna, borde det finnas intresse av att följa denna utveckling ur enmängd aspekter utifrån ett folkhälsoperspektiv;- drogförebyggande arbete-- normalisering och integrering för funktionshindrade-- omflyttning och utflyttning-- mansdominerad kultur-- långvarig hög arbetslöshet-- förändringar i socialförsäkringssystemen och deras påverkan på folk-hälsan-- vinnare och förlorare vid neddragningar och förändringar i den offentligasektorn-- ungdomar som flyttar och som bor kvar-- ungdomars möjlighet till delaktighet och inflytande-- snedvriden könsfördelning i glesbygd-- sjuka hus och deras påverkan-Kommuner utan forskningstraditionI kommunerna saknar vi vana vid att ordentligtdokumentera den verksamhet vi bedriver och de effekter dehar för kommuninvånarna. Vi saknar kunskap och erfarenhetom hur vi skulle kunna nyttja forskningen att utveckla vårtsamhälle. Att bygga upp kontakterna med forskarvärlden föratt tillvarata deras kompetens är viktigt. Vi behöver ettordentligt mätinstrument för att påvisa vilka åtgärder som hareffekt på folkhälsan. har vi inga instrument för att vägaolika åtgärder ur ett folkhälsoperspektiv.Vi anser att vi ska följa olika verksamheter för att se hur dessa förändrasoch hur detta påverkar folkhälsan. Det är oerhört viktigt att veta om och påvilket sätt samhällets insatser påverkar folkhälsan.Tätortskommun i glesbygdI många glesbygdskommuner påverkas folkhälsan av heltandra faktorer än vad den gör i storstadskommuner ellerkommuner som angränsar till större städer. För att visa despeciella förhållanden glesbygdskommuner har vill jagbeskriva kommuns situation.Som inlandskommun har kommun en struktur som bådeinnehåller glesbygdskommunens dilemma, med en allt äldre befolkning pålandsbygden och en ökad obalans bland könen, med ett kvinnounderskottsamt en utflyttning bland ungdomar. Som en gammal industriort, med manligdominerad arbetsmarknad, har rationaliseringar inomindustrisektorn medverkat till en högre arbetslöshet bland män än kvinnor.Under samma tidsperiod utvecklades den offentliga sektorn, främst inom vårdoch omsorg, som gav kvinnorna arbete. Med 90-talet genomgår också denoffentliga verksamheten en strukturförändring som minskar behovet avarbetskraft inom den kvinnodominerade arbetsmarknaden.Inom kommunen har det kontinuerligt skett befolkningsomflyttningar, somhar sin grund i övergripande samhällsförändringar men som också orsakas avförändringar inom kommunen. I kommunen flyttar befolkningen frånlandsbygden in till centralorten, inom centralorten flyttar befolkningen frångruvorten till serviceorten p g a effekter av gruvbryt-ningen. En kontinuerlig utflyttning har skett från kommunen sedan början av60-talet.Kommunens arbetslöshet är traditionellt sett hög. Jämfört med riket har denoftast varit dubbelt så hög. står över 3.000 personer utanförden ordinarie arbetsmarknaden ().Gällivare kommun, med dess struktur, är på många sätt en unik kommun:- Kommunen är till ytan tredje största kommun, med enbefolkningstäthet om 1,5 per/km².-- Kommunen har en tätortsgrad om , där 19.000 av kommunens 22.000invånare bor i tätorten /.-- Kommunen är en utflyttningskommun som har minskat sin befolkningmed .-- Kommunen har en stor omflyttning inom kommunen där har byttbostadsort inom kommunen.-- Kommunen har traditionellt sett dubbelt så hög arbetslöshet som riket.-- Kommunen har den högsta andelen ungdomar som har gått ut gymnasie-skolan.-- Kommunen har en låg andel invånare med högskolekompetens.-- Kvinnounderskottet är markant i åldrarna , ca 1.000.-- Sjuktalet är högre än i riket, .-- Andelen förtidspensionärer är högre än i riket, .-- Andelen äldre är lägre än i riket, mot rikets , men pålandsbyden är eller äldre.-I kommun finns ett lokalt hälsoråd. sitter förvaltningschefer för landsting ochkommun. Inom hälsorådets ram bedrivs ett antalfolkhälsoprojekt som får stöd och service av hälsorådetskansli. Det är positivt med en kommun som arbetar aktivtmed folkhälsofrågor och som har viljan att utveckla ettforsknings- och utvecklingsarbete kring folkhälsan.Därför bör de unika forskningsmöjligheter som kommun har tastillvara vid ett framtida arbete kring folkhälsoforskning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att uppmärksamma folkhälsan i glesbygd.