ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02U215 · 1996-10-07 00:00:00 — Det svenska internationella biståndet hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska verksamhet.Motivet är solidaritet med människor som har det svårt. Detbör också ses som ett svenskt bidrag till att lösa ett antalcentrala internationella problem som måste lösas om intemänsklighetens livsbetingelser gradvis skall försämras ochvår jords överlevnad hotas. Det bygger således på ettgemensamt ansvar att angripa i grunden gemensammaproblem och skapa möjligheter för stabilitet och fred.Biståndsanslaget skiljer sig från andra poster i statens budget genom attdet, normalt, har ett utgiftsmål - av bruttonationalinkomsten, BNI.Behovet av internationellt bistånd är oändligt mycket högre än vad som kantillfredsställas över den svenska statsbudgeten. Att dimensionera biståndetefter behoven är därför orealistiskt. I stället tvingas vi politiskt besluta omhurmycket av våra samlade resurser vi är beredda att avsätta som vårt bidrag tillatt angripa de stora globala problemen. Eftersom kortsiktiga egenintressenlätt får företräde framför långsiktiga gemensamma intressen är det särskiltviktigt att värna om biståndsanslagens nivå. I har vi under en lång tidutgått från att ambitionsnivån skall vara att av BNI skall gå tillinternationellt bistånd.Att bistånd inte kan tillåtas vara opåverkat av Sverigesekonomiska utveckling är ofrånkomligt. Det sambandet finns automatiskt.Kopplingen till BNI gör att biståndets storlek är direkt beroende av hur detgår för ekonomi. Att därutöver reducera biståndet med hänvisningtill statsfinansiella problem är svårt att motivera. Det finns inga motiv förattde fattigaste och mest utsatta människorna i andra länder skall vara med ochbetala det svenska budgetunderskottet. Det kan också leda till att flerflyktingar söker hjälp i vårt land.Vi måste återgå till enprocentsmålet. Regeringen bör ges i uppdrag attredovisa en plan över hur det svenska biståndet åter skall utgöra 1procent av BNI.I biståndet måste också fogas in en särskild riktad uppföljning av denVärldskongress som hölls i om sexuell exploateringav barn. Uppföljningen bör genomsyra de delar av biståndet som riktar sig tillgrupper eller åtgärder som har koppling till barn.Allt bistånd som har med barn, kvinnor och familjer att göra bör särskiltuppmärksamma kunskap om och åtgärder mot sexuella övergrepp på barn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en plan för att åter uppfylla enprocentsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndet och uppföljningen av Världskongressen.
mot · GK02U301 · 1996-10-07 00:00:00 — drogs den svenska ambassaden iWellington in. Motivet var besparingsskäl. är vårrepresentaion i en honorär generalkonsul meden deltidsanställd sekreterare.Nya är i mångt och mycket ett europeiskt land trots att det liggerlångt ifrån . Dess politik och värderingar har stora likheter med våra,men det ligger åtminstone mentalt närmare de snabbväxande ekonomierna iAsien än vad gör. Det är därför värdefullt att nära kunna följa landetsutveckling. Till detta kommer att ochfram till har genomfört mycket stora förändringar av skattesystem,arbetsmarknadslagar, offentlig administration m.m. Resultatet har blivit enmarkant ökad tillväxt, sanerade statsfinanser och en stark valuta samt, inteminst intressant, en kraftigt sjunkande arbetslöshet. utskott harvarit flitigare besökare i i gott sällskap meddelegationer från hela världen. deltog vi i skatteutskottets besök iNya Zeeland.För svenskt näringsliv, arbetsmarknad och offentlig förvaltning är det avstor betydelse att uppmärksamt följa verksamheten i . Det ärviktigt att inte bara den glättade bilden kommer fram, utan också eventuellaavigsidor med de genomförda reformerna. En permanent representation iWellington framstår som en blygsam satsning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ambassad i .
mot · GK02U302 · 1996-10-07 00:00:00 — Ökad handelsinriktning vid de svenska ambassaderna Moderna telekommunikationer och de världsomfattandenyhetsprogrammen i exempelvis CNN och BBC har i vissmån förändrat grunderna för vår omvärldsbevakning. Deolika ambassadernas dagsaktuella politiska rapporteringtorde successivt få en allt mindre betydelse. Ambassadernaborde därför kunna utnyttjas till andra, och oftaangelägnare, uppgifter.Man kan konstatera att exempelvis f.n. koncentrerar mycket avinriktningen av sin diplomatiska utlandsrepresentation på att främja utländskainvesteringar i och utökar också handelsaktiviteterna attstimulera landets export. Även honorärkonsulerna involveras seriöst i dettaarbete. I deltar även regeringsledamöter mycket aktivt i denna typav satsningar i samverkan med landets utrikesrepresentation, och Tysklandökar också sina insatser på handelsområdet inom UD:s ram. Ambassadernasroll som dörröppnare, inte minst inom de unga och snabbväxandeekonomierna, har stor betydelse.Det torde vara angeläget att , när den centrala organisationen omvärderats, också se hur fältorganisationen skall utnyttjas påett för landet optimalt sätt. En viktig uppgift torde vara att öka insatsernaföratt stimulera investeringar i och att främja svensk export. En annan äratt granska och utvärdera det bistånd som på olika vägar finansieras frånSverige. Frågan bör bli föremål för en särskild utredning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av uppgifterna förSveriges utlandsrepresentation i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02U304 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningMiljöpartiet de gröna är för fri rörlighet för personer, det ärytterst beklagligt att denna bara ska gälla för varor, kapitaloch arbetskraft. Men den frihet det innebär för medborgarna iSchengenländerna att få slippa visa passet när de passerargränser har ett mycket högt pris: Rörligheten begränsasavsevärt för dem som inte tillhör de priviligieradeSchengenländerna. Storebrorsamhället vinner ytterligarefäste med ökad övervakning, främst mot de asylsökande.Reglerna hamnar också utanför demokratisk kontroll, viavhänder oss rätten att själva bestämma över vår politik påen rad viktiga områden. Det priset är inte vi beredda attbetala för rätten att slippa visa pass.Miljöpartiet hemställer i annan motion om att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att inte bör gå med iSchengen. I konsekvens därav kan vi inte gå med på att , under sittobservatörskap, skall bidra till administrativa budget.Fördelning påanslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inomutgiftsområde 5 och internationellsamverkan.Förslag till anslag 1997 och beräkningar 1998 och 1999, milj. kr.5UtrikesförvaltningRegeringenMiljöpartietoch internationellFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringensamverkan199719981999199719981999Totalt utgiftsområdet275727742849-4-4-4AnslagA1Utrikesförvaltningen166717521800A2Nordiskt samarbete122A3Ekonomiskt stöd till svenskamedborgare i utlandet m.m.455B1Bidrag till vissa internationellaorganisationer453433444-4-4-4B2Nordiska ministerrådet304250257B3Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling ()242526B4Fredsfrämjande verksamhet150156162C1Svenska Institutet555456C2Övrig information om iutlandet101010D1Utredningar och andra insatser pådet utrikespolitiska området222D2Information och studier omsäkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling999D3Bidrag till interna-tionella fredsforskningsinstitut()212121D4Forskning till stöd för nedrustningoch internationell säkerhet121213D5Utrikespolitiska institutet101011D6Forskningsverksamhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse444E1Strategisk exportkontroll141313E2Bidrag till Stiftelsen Öst-ekonomiska institutet555E3Europainformation m.m.999E4Bidrag till organisationer förmänskliga rättigheter och folkrätt333 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 5 och internationell samverkan i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 5Utrikesförvaltning och internationell samverkan ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02U402 · 1996-10-07 00:00:00 — Den svenska försvarsindustrin förser försvaret med materialoch kompetens. Att försvarsindustriföretag ävenfortsättningsvis kan verka inom gränser är viktigtsåväl för det svenska försvaret som för vårt lands säkerhet.Svensk försvarsindustri är en högteknologibransch som genererar av-knoppningsprodukter med mycket hög forsknings- och tekniknivå. Försvars-industrin möjliggör fruktbärande teknik- och kompetensspridning somkommer civila företag till del.För många orter är försvarsindustriföretag avgörande viktiga för syssel-sättning och framtidstro.Det är av flera skäl viktigt att har en inhemsk försvarsindustri.Svensk försvarsindustri klarar sig inte genom att enbart sälja materiel till detsvenska försvaret. Branschens överlevnad är beroende av möjligheter attkunna samarbeta med liknande företag inom EU. Det måste också skapasbättre villkor för företagen att kunna sälja sina produkter.Försvarsindustrivaror har i princip undantagits från att omfattas avvarors fria rörlighet inom EU med hänvisning till artikel 223 i Romfördraget.Med en utveckling där samarbetsprojekt uppmuntras och olika medlems-länders försvarsföretag alltmer kommer att samverka, finns det skäl att seöver artikel 223 i . Syftet skall vara att åstadkommagemensamma riktlinjer för export, som avgränsas till att gälla för rent militäravaror. Övriga varor bör omfattas av den inre marknadens regler. Hänsynmåste tas till den vidareutveckling som sker inom EU påförsvarsindustriområdet. Svensk försvarsindustri måste ges möjligheter attkonkurrera om europeiska försvarsorder på lika villkor.Den svenska försvarsindustrin bör vidare få ökade möjligheter att sälja påexport.För att åstadkomma bättre konkurrensmöjligheter för svenska företag börsvensk försvarsindustri tillåtas verka under regler för export som tar hänsyntill konkurrenssituationen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att i EU skall verka för en översyn avartikel 223 i i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för export av försvarsindustrivaror.
mot · GK02U406 · 1996-10-07 00:00:00 — har varit en av de ledande och pådrivande länderna ifrågor rörande fred, avspänning och kärnvapennedrustning.Så har också varit fallet beträffande det tagnabeslutet i den i . Den svenskariksdagen gav sitt stöd till att togupp frågan. Bakom domstolens ställningstagande ligger bl.a.insikten om de oerhörda följder för mänsklighetensöverlevnad som ett kärnvapenkrig skulle innebära, och sombl.a. framförts av WHO och av den internationellaorganisationen läkare mot kärnvapen - InternationelPhysicians for the Prevention of Nuclear War - IPPNW.Domstolen betonade i sitt svar till att: "Detföreligger en skyldighet att fullfölja i god tro, och föra till avslutning,förhandlingar som medför kärnvapennedrustning i alla dess aspekter, understrikt och effektiv internationell kontroll". "Domstolen anser att hot om eller användande av nukleära vapen iallmänhet strider mot internationell lag som kan tillämpas på internationellakonflikter..."Ett tungt vägande skäl för att fortsätta linjen om ett åstadkommande avfullständig kärnvapennedrustning utgör också artikel 6 i icke-spridnings-avtalet - NPT - som med stor majoritet förlängdes utan tidsbegränsning1995.Den svenska delegationen i FN var också , tillsammansmed delegationerna från och , pådrivande i arbetetför ett avtal om ett totalt stopp för prov med kärnvapen - CTBT.Ett sådant avtal undertecknades med början avkärnvapenmakterna och de allra flesta av FN:s medlemsländer, givetvisinnefattande Sverige.Den s.k. för ett fullständigt avskaffande avkärnvapen tillsattes av premiärminister meduppdrag att framlägga ett konkret förslag till hur ett stegvis avskaffande avkärnvapen skulle ske, under bibehållen stabilitet och säkerhet.Kommissionen hade som ledamöter flera mycket välkända internationellapolitiker liksom tidigare militärer i ledande ställning från och ,samt även två svenskar. En rapport presenterades . Däridentifierades ett antal konkreta åtgärder som bör genomföras stegvis.Australiens regering lade fram rapporten för generalförsamlingen den 30september och avser att göra detsamma för nedrustningsdelegationen närdenna börjar sin session i Genève.Dessa tre nya faktorer i arbetet för ett avskaffande av kärnvapen görtillfället särskilt lämpligt för att nu ta initiativ för att åstadkomma ettavtalom ett fullständigt avskaffande av alla kärnvapen, "Aboliton 2000 - enkärnvapenfri värld". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkreta förslag i och i FN:s konferensför nedrustning (CD) för att åstadkomma ett avtal grundat bl.a. på , om ett totalt avskaffande av alla kärnvapen.
mot · GK02U408 · 1996-10-07 00:00:00 — undertecknades ett avtal om ett totaltstopp för prov av kärnvapen - CTBT. Avtaletundertecknades av kärnvapenmakterna och de allra flesta avFN:s medlemsstater. har en lång tradition av att drivakampen mot kärnvapen och ser nu med tillförsikt framtidenan och nästa steg om ett totalt avskaffande av alla kärnvapen.I november 1995 tillsatte premiärminister den s.k.Canberrakommissionen för ett fullständigt avskaffande av kärnvapen. FörSverige har bl.a. deltagit. Kommissionens uppdrag harvarit att lämna förslag till hur ett stegvist avskaffande av kärnvapen skulleske, med fortsatt stabilitet och säkerhet i världen. En rapport presenterades igeneralförsamlingen med förslag till ett antalkonkreta åtgärder som bör genomföras stegvis. Rapporten kommer också attpresenteras vid nedrustningskonferensen i . Rapportendiskuterades vid i i september1996Canberrakommissionens rapport med nya förslag till hur kärnvapenavskaffas gör att det nu är dags att ta initiativ om ett avtal för ettfullständigtavskaffande av alla kärnvapen, Abolition 2000. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av kärnvapen.
mot · GK02U501 · 1996-10-07 00:00:00 — går ut på att helt och hållet avskaffagränskontrollen inom EU, men skärpa den mot alla andraländer. Regeringen har, genom , betonat attdet är nödvändigt att behålla den nordiska passfriheten.Sverige kan alltså inte gå med i Schengen med mindre än attNorge också är med.Sedan den 1 maj är observatör i , liksomNorge och . Förhandlingar pågår om medlemskap för menockså för trots att landet inte är medlem i EU.Den nuvarande gränskontrollen av pass gäller alla och innebär därför intenågon kränkning av integriteten. I Schengen kommer polisen att få rätt attstoppa vem de vill var som helst inne i landet för identitetskontroll. Passenersätts av som man måste bära med sig överallt. Det är svårt att senågon fördel för individen. Syftet med Schengen är federalistiskt. Man villutplåna nationernas suveränitet och göra dem till delstater i förentastater.Den pågående regeringskonferensen om EU:s framtid, den s k Maastricht2, har till syfte att ytterligare stärka unionen inom bl a utrikes-, säkerhets-och försvarspolitiken. Förslag finns att skallinföras under EU och alltså bli en del av EG-rätten. En federal polis planeras,Schengen är ett direkt hot mot den nordiska passfriheten. Om gårmed i Schengen är passfriheten mellan och visserligen inteomedelbart hotad. Problemet ligger i de planer som finns på att integreraSchengensamarbetet i EU. Eftersom inte är med i EU eller har planerpå att bli det har inget annat val än att lämna , omman inte kan acceptera ett beslut av . Med nu gällande reglerkan visserligen genom veto solidarisera sig med , men vi harinte visat någon vilja att dominera EU:s beslut vetovägen. Sommedlem i EU kan inte lämna Schengen. Skulle göra det måsteen dyrbar och krånglig yttre EU-gräns längs kölen upprättas och den nordiskapassfriheten har upphört att existera.Enligt min uppfattning bör inte bli medlem i Schengen, ochförhandlingarna bör därför avbrytas. Det vore i vilket fall fel att binda sigförSchengen innan regeringsförhandlingarna om EU:s framtid är avslutade.Kommer t ex att ansluta sig till ? Frankriketillämpar det inte bl.a. för att man inte vill ha in narkotika från Holland.Informationen om Schengenförhandlingarna har varit bristfällig i Sverige.Enligt uppgift ska de vara klara . I pågår en intensivdebatt. En sådan måste även komma till stånd i innan ett eventuelltförslag att ansluta sig till föreläggs . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppskjuta Schengenförhandlingarna tills avslutats.
mot · GK02U506 · 1996-10-07 00:00:00 — Visumsökandes möjlighet att vistas inom hela EU-området Möjligheten för EU- medborgare att fritt resa mellanmedlemsländerna har förbättrats genom det svenskamedlemskapet. Visumtvånget var redan tidigare avskaffat,och när kommer att omfattas avSchengenavtalet avskaffas även passtvånget för medborgarnai de länder som omfattas av detta avtal.Affärsmän och turister från länder vars medborgare avkrävs visum för attuppehålla sig i ett EU-land tvingas för att kunna passera gränsen mellan tvåEU-länder att söka visum inte bara i ett land utan i samtliga medlemsstatersom skall besökas.För den ökande skaran av turister är det en olägenhet att manavsatt för sin resa inte fritt kunna röra sig inom och mellan alla medlems-länderna. För personer som i sin yrkesutövning ofta besöker ett eller fleramedlemsländer är det både krångligt, kostsamt och oftast helt obegripligt attregelverket som styr affärsverksamheten är gemensam inom hela EU, menmöjligheten att fritt resa mellan länderna är för dessa grupper så begränsade.Vårt och övriga EU-länders ökade handelsutbyte med våra grannländer iöster är av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i respektiveländer. Det är därför viktigt att alla EU:s medlemsländer gemensamt med-verkar till att undanröja sådant som utgör hinder för förbättrade relationer ochvidgad affärsverksamhet.Enligt vår mening bör som sin uppfattnig inom den europeiskaunionen driva frågan om att ge den av ett medlemsland utfärdade visum-handlingen giltighet inom hela gemenskapen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklade visumrutiner inom Europeiska unionen.
mot · GK02U507 · 1996-10-07 00:00:00 — En strategi för utträde ur EU Sedan en knapp majoritet av befolkning den 13november 1994 röstade ja till svenskt medlemskap iEuropeiska unionen har EU-entusiasmen svalnat betydligt. EU-opinionsundersökning frånseptember visar det sig att svenskarna är det mest EU-skeptiska folket i hela unionen. sade sig vara missnöjdamed EU, jämfört nöjda.Det är alldeles uppenbart att svenska folket ångrar sitt val . EU haronekligen inte visat sig vara det som förespeglades från ja-sidan innanfolkomröstningen.Miljöpartiet de gröna arbetade inför folkomröstningen mot ett svensktmedlemskap i . När resultatet inte blev det vi önskat respekterade viresultatet. När beslutet om EU-medlemskapet formellt togs i ladevi ner våra röster - detta betyder att vi accepterar resultatet, men inteinstämmer i dess innehåll.Resultatet av folkomröstningen är nu verkställd och vi är medlemmar i utgångspunkt är dock fortfarande att inte ska vara medlem i EU,en åsikt som delas av en stor del av det svenska folket - enligt en SIFO-mätning vill fler svenskar, , ta steget och lämna EU än desom vill stanna kvar, vilket är 43 %.Det EU som vi tog steget in i kommer att seannorlunda ut . pågår en regeringskonferens medsyfte att se över traktaten. Detta arbete planeras vara färdigt i juni nästa år.Det fördrag om vilket vi folkomröstade, , kommer attomarbetas. Faktum är att det EU vi då kommer att ha ser avsevärt annorlundaut än det vi folkomröstade om. yrkar i annan motion om enfolkomröstning om resultatet av regeringskonferensen. Blir resultatet av dettaatt svenska folket säger nej till det nya fördraget innebär detta att nyaförutsättningar för medlemskap kommer att gälla. En nyfolkomröstning om svenskt utträde ur EU bör då bli aktuell.Departement och myndigheter måste arbeta utifrån denna situation. Detinnebär att alternativa utvecklingsvägar måste inarbetas i det dagliga arbetetmed harmoniseringen - för varje steg som tas på anpassningen till EU:s lagar,direktiv och förordningar bör även en strategi tas som medför att återställandeav för vårt näringsliv och hushåll negativa beslut snabbt kan återföras vid ettutträde. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategi för svenskt utträde ur EU.
mot · GK02U510 · 1996-10-07 00:00:00 — I betänkande 1995/96:UU13 EU:s regeringskonferensbehandlas djurskyddsfrågorna. de gröna hadegärna sett tydligare formulerat att avsåg driva fråganunder IGC. Istället står att "utskottet utgår från att ocksåSverige fortsätter att driva djurskyddsarbetet inom EU". Viddiskussioner i med chefsförhandlarehar det framkommit att inte avser lägga några egnaförslag beträffande djurskydd, utan litar till länder somStorbritannien.Det tycker vi är fel.Grundproblemet i djurskyddsfrågan lagstiftningsmässigt inom EU är attdjur inte skyddas av EU:s grundtraktat, . Där definieras djursom "varor" (goods) eller "jordbruksprodukter" (agricultural products) ochinte som levande, kännande varelser. Flera länder vid sidan av harunder regeringskonferensen tagit upp frågan om att måsteändras så att djurskydd inkorporeras.EU har alltmer kommit att befatta sig meddjurskyddsfrågor, därför att opinionen för ett bättre djurskydd och ändradeförhållanden för djur av olika slag, har ökat. Frågorna har väckts ochbearbetats av EU-parlamentariker, på ministernivå eller i kommissionen.Några exempel: 1983 beslöt EU att införa ett moratorium för handel medsälungeskinn i EU-länder, vilket senare permanentades i form av förbud.1986 kom EU:s djurförsöksdirektiv, som bl a innehåller en artikel om attalternativa metoder skall prioriteras. har EU beslutat omförbud i bensaxfångstfrågan och att kosmetikatester på djur inte skall tillåtas.Nu senast har transporter av slaktdjur och BSE kommit att ta stor del avjordbruksministrarnas tid.När det gäller lantbrukets djur ligger kraven i EU långt under svenskdjurskyddslagstandard. EU tillåter djurhållning som är förbjuden i Sverigesedan länge.Sverige har en unik möjlighet att i EU driva djurskyddsfrågor. Det finnsockså stora förväntningar i många länder på oss. de gröna anseratt aktivt ska driva djurskyddsfrågor under regeringskonferensen isyfte att få införliva krav på djurskydd i . I övrigt anser vi attregeringen bör utarbeta en plan för vilka djurskyddspolitiska frågor som skalldrivas i EU-arbetet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den aktivt verkar för att införliva"Animal welfare" i under regeringskonferensen.