ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi411 · 1996-10-07 00:00:00 — Bilförmånsbeskattningen är inte anpassad tillförhållandena i knappt en halv miljon småföretag utan utgårfrån situationen i större företag där tjänstemän kan välja omde vill ha tjänstebil eller inte. Detsamma kan sägas om deolika förslag till ändrad beskattning som för närvarandediskuteras.Krav på reseräkningar vid körning i tjänsten innebär i praktiken att dengamla körjournalen återinförs. Det leder till ökad administration somförsvårar företagande. Förslag med den innebörden riskerar dessutom att ledatill ett omfattande fusk med falska reseräkningar. RSV säger självt att maninte har resurser att kontrollera riktigheten av reseräkningarna.I den beskattningsmodell som införs bör bilar som är arbetsredskapundantas från beskattning. Dessutom bör förmånsvärdet rent allmänt ta störrehänsyn till det faktiska värdet av förmånen. Införs t.ex. ett system sombaseras på reseräkningar på vilka det ställs samma beviskrav som på enkörjournal bör även den totala kostnaden för bilen få proportioneras iförhållande till andelarna körning i arbetet respektive privat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning rörandebilförmånsbeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi412 · 1996-10-07 00:00:00 — Senareläggning av folk- och bostadsräkningen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningSenareläggning av folk- och bostadsräkning spar pengar1997Regeringen meddelar att, den av och , folk- och bostadsräkningen kommer att behövaskjuts upp till 2001, men vill ändå anslå70 till folkräkningen somberäknas kosta totalt. Mot bakgrund avförseningen anser vi att det räcker att börja fondera pengarnästa år och avsätter därför mindre änregeringen till anslaget . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 5. Folk- och bostadsräkning inomUtgiftsområde 2 för anvisar mindre änvad regeringen föreslagit eller således .
mot · GK02Fi416 · 1996-10-07 00:00:00 — Beskattning av fruktviner och drycker Innedryckerna "alcoholic lemonade" erövrar fullständigtmarknaden och riktar sig till företrädesvis unga konsumenteroch framför allt unga kvinnor.Mot dessa drycker riktas följande kritik:- De riktar sig till unga konsumenter och har tydlig "berusningsprofil".-- Produkterna kräver i princip inga råvaror från jordbruket.-- Produkterna kräver föga hantverksskicklighet eller yrkeskunskap för attframställas.-- Produkterna har en fördelaktig beskattning.-Skattekategorin "Andra jästa drycker än vin och öl" är mycket svår atttolka. I definitionen framgår att med andra jästa drycker än vin och öl förståsfruktviner som inte är framställda av vindruvor eller druvmust och däralkoholhalten överstiger men inte 10 volymprocent eller men inteöver 15 volymprocent under förutsättning att alkoholhalten uppkommit enbartgenom jäsning. Viktigt att notera är att under 10 volymprocent behöveralkoholhalten inte komma enbart från jäsning.Av ovanstående framgår att en produkt som har en alkoholhalt under 10volymprocent men med en liten andel jäst produkt och där sedan huvuddelenav alkoholhalten uppkommit genom tillsatt ren etylalkohol eller etylalkohol-baserade aromer, hamnar i denna skattekategori. Om ingen jäst andel finns iprodukten hamnar den i skattekategorin "Mellanklassprodukter" och i skatte-klassen för andra produkter än vin, öl och andra jästa produkter.JämförelseAlkoholhaltAlcoholic lemonade ellercider med liten andeljäst innehållAlcoholic lemonade ellercider med enbart tillsattetylalkohol 4,5 vol. % /l /l 7,0 vol. % /l /l 8,5 vol. % /l /l 10,0 vol. % /l /lDe produkter som finns på marknaden har definitivt inte fåttsin alkoholhalt via jäsning utan att alkohol har tillsatts, menhar en obetydlig mängd av jäst produkt för att få enförmånligare beskattning.Inom EU råder andra förhållanden. Om en produkt har någon form avinblandning av alkohol som inte uppkommit genom jäsning så skall denbeskattas som sprit.I råder förhållandet att om en produkt har någon form avinblandning av alkohol som uppkommit genom jäsning så skall den beskattassom vin.Vi anser att fruktviner och drycker där huvuddelen av alkoholhaltenuppkommit genom tillsättning av ren etylalkohol eller etylalkoholbaseradearomer och således inte genom jäsning skall beskattas som sprit. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattning av fruktviner och drycker.
mot · GK02Fi418 · 1996-10-07 00:00:00 — I budgetpropositionen för föreslår regeringen en kraftig sänkning avskatten påstarköl, en måttlig höjning av skatten på folköl och dessutom en höjning avnollskattegränsen för öl från nuvarande 2,25 volymprocent alkohol till 2,8volymprocent.Samtidigt konstaterar regeringen i en annan del av propositionen att det i oroande tendenser somvisar att alkoholen är på väg tillbaka som berusningsmedel för ungdomar långtner i åldrarna och att det framförallt är de lättillgängliga dryckerna folköl och starköl som är på frammarsch.För vissa grupper närmar sigölkonsumtionen 70-talets nivå.Öl är den stora berusningsdrycken för tonåringar. Av pojkar i åk 9 uppgervar tredje att de dricker femeller fler burkar per gång. En sexpack folköl innehåller lika mycket alkohol som starksprit. Redan i åk 6har av pojkarna druckit folköl.Att i det läget sänka skatten ytterligare på öl är en åtgärd i fel riktning. Att dessutom riskera att i praktiken slåut det lättdrycksalternativ som finns på marknaden, lättölet, genom att ge samma förmånliganollbeskattning till en alkoholdryck med 2,8 volymprocent alkohol är inte heller det ett steg i riktning motminskad totalkonsumtion. Det är också förvånande att regeringen frångårprincipen att alkoholdrycker, dvs.drycker med högre alkoholhalt än 2,25 volymprocent, skall beskattas.Det finns alternativa lösningar på de problem som regeringen redovisar. Istället för regeringens förslag böralkoholhalten i folköl sänkas till maximalt 2,8 volymprocent och att detta nyafolköl beskattas motsvarande,eller något högre än det nuvarande folkölet. Starkölsbeskattningen kan dåbibehållas på nuvarande nivå.Särskilda insatser sätts in mot olika former av illegal alkoholhantering för att komma till rätta med de problemsom uppstår genom smuggling och olika former av illegal vidareförsäljning.Precis som regeringen påpekar är någon förändring av undantaget frånskattedirektivet egentligen intenödvändig , eftersom de svenska ölskattereglerna inte behöver anpassas förränden . Att i detläget så drastiskt förändra svensk alkoholpolitik på ölskatteområdet ärförhastat. Ölskattefrågorna bör därförbehandlas tillsammans med övriga alkoholpolitiska frågor i regeringens sedanlänge aviserade alkoholpolitiskaproposition. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om ändrad ölbeskattning.
mot · GK02Fi506 · 1996-10-07 00:00:00 — har bemyndigande att frånlandsting, kommuner och myndigheter kräva in omfattandestatistiskt material utan att ersätta dem för de kostnader dettaföranleder. har rätt attbelägga sina statistikleveranser till landsting och kommunermed dryga avgifter, ofta till och med för uppgifter som imycket bygger på det kostnadsfritt inlevererade materialet.Systemet är orimligt. Antingen skall de inbördes statistikleveranserna skekostnadsfritt eller också skall båda parter ha rätt att debitera varandra. Denförstnämnda modellen sparar transfereringskostnader och är att föredra. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statistikkostnader och .
mot · GK02Fi507 · 1996-10-07 00:00:00 — Redovisning av de fördelningspolitiska konsekvenserna har den socialdemokratiska regeringenbedrivit en framgångsrik politik för att komma tillrätta medden svenska ekonomin. Inflationstakten i är bådehistoriskt och internationellt sett mycket låg.Sverige har stora och växande överskott i utrikeshandeln och i bytes-balansen.Saneringen av de offentliga finanserna har gått snabbare än vad som förut-spåddes.Samtidigt som detta skett så har många beslut tagits som påverkar detsvenska samhället på alla nivåer.Vi har i årets budget fått en fördjupad redovisning av fördelningspolitikensutveckling från 1975-1994. Den pekar bl.a. på ökade inkomstklyftor ochstrukturella förändringar i fördelningen av ekonomiska resurser.Denna utveckling får inte fortsätta om vi skall lyckas med att motarbetatvåtredjedelssamhället. Vi är medvetna om att det bästa sättet att få en brainkomstfördelning är när alla har ett arbete. Det är ett mål som vi måste nå.Men det kommer att ta innan vi når dit. så måste vi setill att bördorna delas rättvist. Det är därför nödvändigt för att fåtillgång till en återkommande information om de fördelningspolitiskaeffekterna i vårt land. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en återkommande information om defördelningspolitiska konsekvenserna.
mot · GK02Fi508 · 1996-10-07 00:00:00 — Näringslivet, särskilt de mindre företagen, pressas hårt avden ökande strömmen av lagar och regler. Inte minst gällerdetta regler från myndigheter. Instabilitet skapar osäkerhetbland företagen och ökade kostnader. Med detta följer ävenminskad investeringsvilja. För att delvis komma till rättamed problemet har vissa åtgärder vidtagits, bl.a. en nyutformning av verksförordningen.Enligt verksförordningen 27 § ska en myndighet numera i en s.k. problem-och konsekvensanalys utreda kostnadsmässiga och andra konsekvenser avföreskrifter och allmänna råd innan myndigheten beslutar om en regel.Parter, bl.a. näringslivet, som berörs på ett betydande sätt av den aktuellaregeln ska ges möjlighet att granska konsekvensutredningen och yttra sig ifrågan. Utöver berörda parter ska även () gestillfälle att yttra sig över utredningen.Näringslivets granskning sker genom det gemensamma organet FöretagensUppgiftslämnardelegation (FUD). FUD, vars medlemskrets representerarstora delar av näringslivet, samordnar granskningen och specialistkunskaperinhämtas vid behov från respektive medlemsorganisation. Erfarenheten visaratt näringslivets granskning fungerar bra.RRV:s arbete uppvisar dock brister. Verkets handläggning består tillövervägande del i att för statistiska ändamål registrera dekonsekvensutredningar som ges in från de aktuella myndigheterna. Någonfaktisk granskning av utredningens innehåll sker sällan. De yttranden somavges är standardiserade till formen och motsvarar närmast revisorernasberättelse över en granskad årsredovisning.För att uppnå syftet med reformen krävs att RRV:s arbete sker med ökadeinsatser och högre prioritet. Det kan ske genom att regeringen inomnuvarande anslagsramar omfördelar RRV:s resurser. På så sätt kan RRVintensifiera de insatser som reformen förutsatte vad avser tillsyn, utbildning,rådgivning och metodutveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intensifierade insatser i syfte att minska och förenkla regler ochuppgiftslämnande.
mot · GK02Fi510 · 1996-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltningAnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA Centrala myndigheter ochnämnderA 1 Konjunkturinstitutet29 208A 2 Riksrevisionsverket177 167A 3 Statskontoret59 325A 4 SCB: Statistik, register och prognoser328 802A 5 Folk- och bostadsräkning70 000A 6 Finansinspektionen110 105A 7 Insättningsgarantinämnden2 000A 8 : Förvalt- ningskostnader83 348A 9 : Kostnader för upplåning och låneförvalt- ning1 500 000A 10 : Garanti- verksamhet1A 11 Statens lokalförsörjningsverk17 029A 12 Täckning av merkostnader för lokaler19 500A 13 handling6 348A 14 Ekonomiska rådet1 705-1 705A 15 Kostnader för vissa nämnder m.m.1 552A 16 Bokföringsnämnden4 468A 17 Bidrag till vecklande av god redovis- ningssed800A 18 Utvecklingsarbete32 570A 19 Kammarkollegiet22 277A 20 Kontrollfunktionen i staten100 000B Tidsbegränsade åtagandenB 1 Statlig kreditgaranti för bostads- anskaffningslån200B 2 Åtgärder för att stärka det fi- nansiella systemet205 000B 3 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken100 000B 4 Försäljning av aktier i potek AB60 000B 5 Bidrag till kapitalet i investeringsbanken860 000C revisorerC 1 revisorer och deras kansli16 151TOTAL3 807 556-1 705Ekonomiska rådetDet är ett exempel på ett mellantingmellan ett politiskt styrt utredningsorgan och en grupppolitiskt obundna forskare - en konstruktion somförekommer också inom andra forskningsområden. Denoklarhet som sådana hybrider skapar om vem som i självaverket ansvarar för resultaten av forskningen är särskiltolycklig på detta område - det är ju inte för inte somnationalekonomin en gång kallades för politisk ekonomi. Attexempelvis utreda konsekvenser av ett eventuellt svensktmedlemskap i är till exempel omöjligt att göraoberoende av politiska värderingar och aspekter.Om vill få ett visst slags ekonomisk utrednings-uppgift med ett klart politiskt syfte utförd bör denna utföras inom ramen fördepartementets ordinarie organisation. Handlar det om forskning därallmänhetens förtroende för att resultaten skall vara maximalt politisktneutrala bör uppdragen kunna läggas ut som beställningar på friståendemyndigheter som eller . Mankan naturligtvis också vända sig till de av regeringen utseddarepresentanterna i olika forskningsanslagsbeviljande organ och framhållavikten av att en viss sorts forskning blir utförd. I det senare fallet får mannaturligtvis acceptera att det är det aktuella anslagsbeviljande organet somväljer forskare.Anslaget kan dras in från . Eventuella avvecklingskostnaderfår inom ramen för anslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den avvecklar det ekonomiskarådet och att verksamheten i stället inordnas i eller iordinarie myndigheter och forskningsorganisation i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att för med ändring i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA 14 Ekonomiska rådet1 705-1 705Summa förutgiftsområdet
mot · GK02Fi6 · 1996-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:17 Skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall I propositionen föreslås att ägare till fastighet som utgörs avsmåhusenhet under vissa förutsättningar skall kunna få enskattereduktion för fastighetsskatt. Förslaget om reduceradfastighetsskatt beräknas ge en budgetförsvagning för statenom . Antalet fastigheter somkommer ifråga för reducerad fastighetsskatt uppgår tillknappt 50 000 st.Anledningen till regeringens förslag är naturligtvis de absurda, orättvisaoch ekonomiskt orimliga konsekvenser som blev följden av att taxerings-värdena skrivits upp så dramatiskt. Inom vissa geografiska områden, t.exskärgårdsområden på väst- och ostkusten, har den året-runt-boende befolk-ningen drabbats av oacceptabla höjningar av fastighetsskatten, höjningar somi många fall leder till att många människor mer eller mindre tvingas bort frånsina hus.De nedskrivningsregler som regeringen föreslår för att lösa problemen ärotillräckliga. Sättet att beräkna taxeringsvärdena bör kunna reformeras. Detnuvarande sättet att beräkna taxeringsvärden är inte rimligt. Vi anser attmarkvärdet spelar för stor roll i beräkningen av taxeringsvärdet. En lösningkan här vara att marktaxeringsvärdet för småhus begränsas till en viss nivåeller att den s k belägenhetsfaktorn för strand och strandnära fastigheterslopas för permanent bebodda sådana. Det är också orimligt att energiför-bättrande åtgärder ska bestraffas med höjt taxeringsvärde. Dessa förändringarkan göras och för det har avsatt 500 miljoner kronormer än regeringen.Fastighetsskatten måste också reformeras på annat sätt. Fastigheter bör intedrabbas av orimligt höga taxeringsvärden bara därför att grannhuset sålts tillett högt pris. När man köper hus handlar det också om att känna trygghetinför åldrandet. Det är oacceptabelt att människor som arbetat hårt i hela sittliv inte ska kunna få bo kvar i sina hem bara för att just deras område råkatbli populärt som sommarviste.Den s k Kalifornienmodellen är ett alternativ som måste utredas seriöst.Där läggs inköpspriset till grund för uttag av fastighetsskatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i reglerna förfastighetsbeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi602 · 1996-10-07 00:00:00 — och är två klassiska industristäder somsedan länge haft en hög andel invandrare i sin befolkning.Invandrartätheten har ytterligare förstärkts genom de senasteårens mottagande av flyktingar, främst från Bosnien-Hercegovina.Malmö och har tagit ett mycket stort ansvar för de bosniskaflyktingar som regeringen /94 vädjade till kommunerna att ta emot.Andelen bosnier som mottagits i är ungefär fyra gånger och iMalmö nära så stor som genomsnittskommunen. Kommunerna har,till följd av sin klassiska industristruktur, drabbats hårt avarbetsmarknadskrisen och befinner sig i en omställningsperiodsom kännetecknas av stora problem, men också av framtidsmöjligheter.I detta läge ser vi två tydliga och skrämmande hotbilder. Den ena består iatt stora grupper av de nya kommuninvånarna riskerar att låsas fast ibestående utanförskap, vilket kan innebära förödande konsekvenser, inteminst för barn och ungdomar, som utgör av mottagna flyktingarunder . Den andra hotbilden innebär dramatiskt ökadesocialbidragskostnader som hotar att urholka kvalitén i kommunernaskärnverksamheter. Detta är redan en påtaglig realitet i budgetarbetet inför1997.Integreringen av de stora flyktinggrupper som tagits emot de senaste årenställer stora krav på kommunernas verksamheter och ekonomier under flera årframåt. Målsättningen är att öppna vägar till egenförsörjning och delaktigheti det svenska samhället och att minimera risken för utanförskap ochlångvarigt behov av försörjningsstöd från kommunen. Dessa strävandeninnebär krav på omfattande arbetsmarknadsinsatser från kommunernas sidaoch behov av en nära samverkan med länsarbetsnämnder, lokalaarbetsförmedlingar och andra aktörer.Vi konstaterar med oro att det nya skatteutjämningssystemet förkommuner och landsting inte skapar rimliga förutsättningar för kommunersom likt och tagit ett stort ansvar för flyktingmottagandetde senaste åren.För Malmös del täcker utjämningssystemet och för Norrköpingsdel av den faktiska kostnadsökningen för socialbidragen till följd avdet höga flyktingmottagandet under 1993-94.En förbättring av arbetsmarknadsläget och det förhållandet att en del avflyktingarna kan komma att återvända till Bosnien skulle först inom några årkunna innebära en förändring av den nu mycket allvarliga situationen ipositiv rikting.Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att dessa förhållanden börbeaktas i den statliga utredning som har till uppgift att se överskatteutjämningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunala skatteutjämningen.
mot · GK02Fi603 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi har ett stort skattebortfall för våra landsbygdskommuner.Med nu gällande regler dräneras kommunerna påskatteintäkter på grund av att näringsfastighetsägarna ofta ärmantalsskrivna på andra orter än där näringsfastigheten ärbelägen.Landsbygdskommunerna har allt svårare att upprätthålla tillfredsställandeservice till sina kommuninvånare på grund av minskade skatteintäkter medpåföljd att kommunalskatten måste hållas hög vilket i sig leder till ökadutflyttning och försämrad ekonomi. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra en utvärdering av skattebortfallet förlandsbygdskommunerna.
mot · GK02Fi604 · 1996-10-07 00:00:00 — Kommunernas kostnader för flyktingmottagande Flyktingmottagandet är en nationell angelägenhet. Dels urperspektivet att det är på nationell nivå som åtaganden gjortsom flyktingmottagande i samband med krig och kriser i våromvärld, dels ur ett mer långsiktigt perspektiv om vi ser påförutsätt-ningarna för att lyckas med integreringen av deflyktingar som väljer att stanna kvar.Idag ligger ansvaret för flyktingmottagandet i huvudsak på kommunalnivå. Genom avtal mellan stat och kommun har överenskommelser slutitssom inneburit att kommunerna kompenseras för kostnader som uppstår isamband med flyktingmottagandet. I en normal arbetsmarknadssituationskulle kanske förutsättningarna för ett lyckat integreringsarbete inom två årvara relativt goda, men med dagens arbetsmarknad ser situationen heltannorlunda ut. Konsekvensen av det blir att kommunernas kostnader försocialbidrag ökar kraftigt i samband med att det statliga åtagandet löper ut.Problemet har i viss mån aktualiserats tidigare, främst utifrån storstädernasperspektiv. Men det förtjänar att påpekas att problemen på intet sätt ärmindre i små kommuner.I exempelvis kommun beräknar man att socialbidrags-kostnaderna till följd av flyktingansvaret kommer att öka närstatens åtagande avslutas. Med andra ord mer än en fördubbling avsocialbidragskostnaderna. I ekonomiska termer innebär det ökade kostnadermed . Dessutom tillkommer kostnader förflyktingsamordnare, extra socialsekreterare och assistenter. Med andra ord enkraftig kostnadsökning för kommunen, uteslutande till följd av det ansvarman tog på sig för att bereda plats för flyktingar från krig och kriser ute ivärlden.På liknande sätt kan situationen beskrivas i en mängd mindre kommunermed tidigare stort flyktingmottagande. Om inget görs i fördelningen av deökade kostnaderna för kommunerna uppstår en situation där de kommunersom var restriktiva med att ta emot flyktingar gynnas, som dekommuner som varit solidariska får göra besparingar i skola, barnomsorgoch äldreomsorg för att klara kostandsökningarna. Det kan rimligtvis aldrigha varit statsmakternas mening.Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att dessa förhållanden börbeaktas i den statliga utredning som har till uppgift att se överskatteutjämningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunala skatteutjämningen.
mot · GK02Fi605 · 1996-10-07 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner ekonomiska politik skulle, om den vannriksdagens stöd, medföra påtagliga förbättringar förkommunsektorn i förhållande till regeringens politik.Kristdemokraterna avviker på ett flertal punkter ifrånregeringen när det gäller att skapa förutsättningar förkommunerna att utföra sina viktiga uppgifter inomgrundläggande områden för människors välbefinnande såsomt ex vård, omsorg och utbildning.Det finns ett stort antal förslag som skulle ge positiva konsekvenser förkommunerna. Bland annat kan det nämnas att avvisandet av 1,5- procentigegenavgiftshöjning ökar kommunernas skatteunderlag med ca 4 miljarder kr.Vårt förslag om högre ersättningsnivåer i försäkringssystemen liksomförslaget om höjt pensionstillskott minskar kraftfullt behovet av socialbidrag.Vi återkommer med vårt krav att ett vårdnadsbidrag för allasmåbarnsfamiljer ska införas. Detta är ett steg i rätt riktning för ökadrättvisaoch skapar större förutsättningar för familjerna att själva kunna påverka ochutforma valet av barnomsorg. Totalt är det en kostnad på 2 600 miljoner krsom vårdnadsbidraget initialt belastar den statliga budgeten med.Motsvarande summa kan räknas av ifrån det generella statsbidrag som idagutgår till kommunerna, då vårdnadsbidragets införande medför att trycket påden kommunala barnomsorgen minskar i motsvarande mån som familjernasmöjlighet att efter föräldraförsäkringens upphörandesjälva forma sin barnomsorg i större utsträckning ökar. Totalt sett finns detanledning att tro att efterfrågan på barnomsorg för barn under treår kommer att minska i ännu högre grad än 2 600 miljoner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslagför anvisar anslagen under utgiftsområdet Allmänna bidragtill kommuner enligt följande uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 1. Generellt statsbidragtill kommuner ochlandsting