mot · GK02U303 · 1996-10-07 00:00:00 — Internationaliseringen ställer ökade kvalitativa ochkvantitativa krav på utrikesförvaltningen. Ett kraftfullt ochframgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskilt dessgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet påen gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigenkompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i helaEuropa och . Det är särskilt angelägetmed en omedelbar diplomatisk närvaro i med tanke påden besvärande situationen för mänskliga rättigheter ochdemokrati i . En ambassad bör inrättas undernästa år.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Det var ett misstag att avvecklaambassaden i , eftersom är ett dynamiskt industrilandmed en för särskilt intressant samhällsutveckling.Framväxten av dynamiska ekonomier i främst och ochförhoppningsvis snart södra ställer större krav på kontaktytor ochkompetens. Dessa länders situation skiljer sig från de traditionellabiståndsländerna. ställs det betydligt större krav på service där än ide traditionella industriländerna, där kontaktmönstret har utformats undermånga decennier.EU-medlemskapet och den framväxande gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken skärper kraven framför allt analytiskt och kompetensmässigtsamtidigt som det kan ge vissa möjligheter till lättnader på andra områden.Regeringens förslag till besparingar inom utrikesförvaltningen m.m. byggerpå föreställningen att den rådande strukturen i princip skall bibehållas fast påen lägre utgiftsnivå och att ett antal utlandsmyndigheter avskaffas. Detta kaninte vara ett rimligt tillvägagångssätt.Frågan om den svenska utrikesförvaltningens övergripande struktur är enfråga för . Regeringen bör därför tillsätta en utredning medparlamentarisk representation för att överväga principerna för svensk utrikes-representation. Den bör arbeta snabbt så att dess förslag, efter remiss-behandling, kan ligga till grund budgetproposition.En utgångspunkt i utredningens arbete bör vara de långsiktiga ekonomiskaramar som är rimliga för utrikesrepresentationen och iSverige. En analys bör också göras av de kostnader för utrikesförvaltningensom rätteligen bör belasta andra delar av svensk förvaltning och svensktsamhällsliv i övrigt. Det kan inte uteslutas att den kontaktskapande verk-samhet som ambassader bedriver i åtskilliga fall ger intäkter för vilkamer än väl motsvarar kostnaden för utlandsmyndigheten.Förutom frågan om utrikesrepresentationens omfattning och arbetsuppgifterbör också fördelningen mellan verksamheten utomlands och i Sverigeövervägas. Förbättrad kommunikationsteknik kan möjliggöra administrativaoch andra lösningar för framtiden som kan ge utrymme för förbättrad svenskdiplomatisk närvaro. De möjligheter samverkan inom och inom EUger bör också belysas.Utrikesdepartementet bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. Detta ställerökade krav på kompetens i utvecklingsfrågor.Ensärskild enhet med inriktning på fattigdomsutrotning, mänskliga rättigheteroch demokratiutveckling bör inrättas i Afrika.Anslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och freds-främjande utveckling bör avvecklas. Det är inte rimligt att enskilda organisa-tioner skall särbehandlas vad avser verksamhet med denna inriktning. Det kanlätt skapa ett beroende av statsmakten och dess intentioner som inte ärönskvärt. Fria och frivilliga organisationer bör få stöd enligt generellaprinciper och inte styras med specialdestinerade anslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk diplomatisk närvaro i , m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn av principerna för den svenskautrikesrepresentationen och utrikesförvaltningen,3. att under anslag A 1 anvisar ytterligare50 att användas i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar avveckla anslaget D 2 Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling i enlighet med vad somanförts i motionen.