mot · GK02Ub499 · 1996-10-07 00:00:00 — En virtuell högskola för hela landet har kommunerna i ,med benäget bistånd från i ,samarbetat för att höja utbildningsnivån i regionen. Förändamålet byggdes lokala studiecentrum upp i kommunalregi. Vid ett studiecentrum har eleverna tillgång till enskildastudieplatser och service i form av telefon, fax, e-mail,videokonferensanläggningar och studierådgivning avengagerad och kunnig personal. Merparten av all tentaminasker vid studiecentrumet.I början av 90-talet utvecklade Hälsingekommunerna videokonferens-tekniken, vilket innebär att en lärare kan betjäna ett stort antal studiegruppervid olika orter.Många kommuner runt om i landet erövrade liknande erfarenheter ochsedan några år har ett nationellt nätverk, (Nätverksgruppen för IT-baserad Utbildning via lokala Studiecentra), bildats. Samarbetet ärorganiserat i en extremt platt organisation utan central administration.Intresset för är mycket stort från flera av landets kommuner.Nätverket använder den nya teknologin med lokala studiecentrum som nav imodellen. är förebild för något som borde kunna utvecklas till en"virtuell högskola" som inte existerar i form av en fast byggnad.Nätverket är beroende av samverkan med gammaldags stationärahögskolor. De betalar vanligtvis lärarlönerna men behåller resten av stats-bidraget, trots att de inte har några kostnader för eleverna och kommunernafår stå för investeringar och drift av sina studiecentrum.Vid sidan av de ekonomiska problem, som vissa kommuner har med dessaarrangemang, har nätverket problem med att högskolorna säger sig ha nått"taket" och då prioriterar utbildningar som ges på den egna orten. Dagensutbud är inte heller anpassat till det virtuella arbetssättet.NITUS snabba framväxt innebär en kreativ konflikt på högskoleområdet.De stationära högskolornas traditionella distansutbildning bygger i huvudsakpå att studenten läser på egen hand och åker till högskolanför föreläsningar. har ett helt annat koncept, där teknologin vävs samman medstudiecentrumets gemenskap och handledning.Konflikten mellan tradition och förnyelse kan bli ännu merafruktbar om nätverket kan agera på något mera jämlika villkor. bordesåledes få status som en ordinär högskola.Nätverket skulle t.ex. få sig tilldelat ett visst antal helårsstudieplatser medåtföljande ersättning. Med målgruppen ortsbundna vuxna i glesbygder ochförorter i fokus skulle kunna bygga upp en verkligt flexibel ochkostnadseffektiv organisation, där allt utom rektor, prorektor ochhögskolestyrelse skulle upphandlas i och utanför landet. Även ungdomar somav olika skäl som t.ex. bristande stöd i hemmet, allmän osäkerhet m.m. elleratt de inte kan tänka sig att flytta, skulle kunna genomföra t.ex. förstahögskoleåret i den virtuella högskolan.Behovet av livslångt lärande blir alltmer uppenbart för alltfler avmedborgarna. En utveckling där blir en självständig högskola skullemöjliggöra för många, utestängda människor att tillfredsställautbildningsbehovet till gagn för såväl den enskilde som samhället i stort.Regeringen borde därför tillsätta en utredning i syfte att skapa och att på försök tilldela helårsstudieplatser förkommande budgetår. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att förutsättningarna för att ge NITUShögskolestatus utreds.