mot · GK02Ub245 · 1996-10-07 00:00:00 — Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Motionen delad mellan flera utskottSammanfattningVänsterpartiet fokuserar i motionen intresset påbarnomsorgen och den obligatoriska skolan. Vi vill särskiltfästa uppmärksamheten på att en ökande grupp barn far illa ivårt samhälle. Vi föreslår en rad åtgärder med ändringar ibarnomsorgslagen och skollagen som följd, för attsituationen för barn skall förbättras. För elever medfunktionshinder anslår vi 23 miljoner mer än vad regeringenföreslår i budgetpropositionen. Vidare poängterar vi viktenav att genomsyrar beslutsprocessen bådepå lokal, regional och nationell nivå. Vi har i tidigaremotioner i samband med att tilläggspropositionen för 1996behandlades av utvecklat våruppfattning om det nationella för vuxna sominleds . Regeringens förslag ligger väl i linje medde ställde i partimotionen 1994/95:A248.InledningBarnkonventionen artikel 28:Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till utbildning och i syfte attgradvis förverkliga denna rätt och på grundval av lika möjligheter skall desärskilt göra grundutbildningen obligatorisk och kostnadsfritt tillgänglig föralla....De flesta barn befinner sig under en stor del av dagen i någonform av pedagogisk verksamhet. Vare sig det är i för-, grund-eller gymnasieskolan skall verksamheten uppmuntra barnentill att bli självständiga individer med ett kritisktförhållningssätt. För att barn och lärare skall kunna utvecklastillsammans måste politikerna ge dem verktyg ochförutsättningar.Vänsterpartiets grundsyn är att barnet skall sättas i centrum. I ettdemokratiskt samhälle måste det vara en självklarhet att alla människoroavsett kön, socioekonomisk eller kulturell bakgrund skall ha rätt ochmöjlighet till utbildning.Vänsterpartiet anser att barnomsorg och skola måste prioriteras även i tiderav nedskärningar. En god barnomsorg och en bra utbildning skaparförutsättningar för en positiv samhällsutveckling. Barnen är vår framtid ochhur de ges förutsättningar till att utvecklas ger effekter på framtidenssamhälle. Nedskärningarna drabbar i hög grad även kvinnor, eftersom de oftaarbetar med barn och ungdomar. En satsning på barn blir på så sätt även enjämställdhetsfråga.Vi stödjer regeringens förslag om att inrätta en nationell utvecklingsplansom omfattar barnomsorg, skola och vuxenutbildning. En decentraliseradskola får inte innebära att den folkliga/politiska styrningen på nationell nivåförsvinner. Barnomsorgen och skolans utveckling är samhällets gemensammaansvar.Likvärdighet inom skolanGrunden för skolpolitik är en sammanhållenoch likvärdig skola för alla som utgår från varje barns behovoch förutsättningar. Vår utgångspunkt är att varje individ ärunik och därför måste behandlas unikt. För att alla skall geschans att uppnå en viss utbildningsnivå måste en del barn fåmer och andra barn få mindre utifrån en given mängdresurser. För att få en likvärdig skola krävs att vi omfördelarresurser till de elever som har behov av särskilt stöd. Skolanmåste helt enkelt anpassa sig efter individen/eleven och inteefter någon sorts kollektiv mall. Likvärdighet är således intelika med att alla får lika mycket, utan en anpassning tillindividers skiftande behov och som lägger grunden till atteleven har en reell frihet att välja.Likvärdigheten är dock hotad i dagens skola. Mycket pekar på attskillnaderna mellan olika skolor ökar både inom en kommun och mellankommuner. Detta är en oroande tendens. Det nuvarande målstyrnings-systemet bygger på en tillit till att kommunerna fullgör sitt ansvar. Menkommunerna är satta under hård ekonomisk press och det finns en stor risk,vilket vi kunnat konstatera , att kommunerna tvingats skäraned resurserna även inom barnomsorg och skola. För att skydda kärnverk-samheterna, barnomsorg, skola och äldreomsorg, måste mer resurser till-föras kommunsektorn, vilket har föreslagit i budgetmotionen.Boendesegregationen i de större städerna är ett stort problem och hotarlikvärdigheten. Den gamla folkskoletanken att det är värdefullt att alla barnhar en gemensam skolgång för att de senare som vuxna skall förstå ochrespektera varandra oavsett vilka uppgifter de har i samhället, fungerar endasti områden där befolkningssammansättningen är någorlunda varierad. Densmygande differentieringen som har att göra med att hela samhällsutveck-lingen rör sig mot ökade skillnader mellan människor på en rad områden gördet inte längre möjligt att åstadkomma några radikala förändringar genompolitiska beslut som rör enbart skolan. Vi behöver veta mer om densocioekonomiska, etniska och demografiska segregationen. Vi menar attkunskaperna behöver sammanföras och bearbetas i en brett upplagd statligutredning, en segregationsutredning, lika grundlig som den för ett par årsedan avslutade Maktutredningen.KunskapssynVår kunskapssyn vilar på en tro att varje individ har eninneboende vilja att lära sig. Förutsättningarna för att få engod utbildning varierar dock mellan olika individer och hör ihög grad ihop med klasstillhörighet. Det är barnomsorgensoch skolans uppgift att kompensera barnen så att alla gessamma möjligheter att verka i och påverka det samhälle vilever i.För att utveckla barnet/eleven till att bli en aktiv och kritisk människa krävsstora inslag av egna initiativ och utrymme för självständigt arbete. Att fåarbeta utifrån ett problem eller en frågeställning som behöver lösas befästerkunskaperna bättre och stimulerar till samarbete, vilket är en av de viktigastesaker skolan kan lära ut. Det undersökande arbetssättet måste ges störreutrymme än vad det har , men det kräver mindre studiegrupper än dagensklassystem. Inom barnomsorgen är det allt för stora grupper för attkunna ge den bästa pedagogiska stimulansen. Vi skulle gärna se en indelningi grupper om högst 25 elever i skolan och 15 i förskolan. Det är svårt att i dagfå gehör för en sådan åsikt, men det går dock att förändra arbetsformerna. Viser gärna att man prövade att kombinera undervisningen i större grupper medarbete i fasta basgrupper, där eleverna i hög grad arbetar självständigt och taransvar för sin utbildning. På liknande sätt skulle man kunna göra i förskolan.Vänsterpartiet anser att det inte går att mäta kunskap. Hur det än görs blirresultatet subjektivt och föga användbart. Betyg är ett trubbigt verktyg somurvalsinstrument till högre studier. Barn från studievana hem får oftast bättrebetyg. På så sätt förs det sociala arvet vidare och ger barn från arbetarhemsämre förutsättningar att studera vidare. Den sociala snedrekryteringen tillhögre studier är också skrämmande hög och betygen är en av orsakerna tilldetta. Den kunskapssyn vi omfattar ser kunskap som något som inspirerar tillkritiskt tänkande och solidaritet och som ger förståelse för sammanhang ochhelheten. Läraren är en engagerad handledare för elever som själva sökerkunskap. vill tillsätta en parlamentarisk utredning omkonsekvenserna av en helt betygsfri skola. Kunskap är till sitt väsen social. Kunskap utvecklas i mötet mellanmänniskor. I mötet sker det dynamiska och oväntade. Genom mötet får manperspektiv på det egna jaget i förhållande till andra. Mötet ökar ocksåförståelsen för det som är främmande och annorlunda. Därför måste utrymmeges för möten. Arbetet måste organiseras och den fysiska miljön utformas såatt kreativa och goda möten kan äga rum.BarnkonventionenBarnkonventionen artikel 3:Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga, eller privatasociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter ellerlagstiftande organ, skall barnets bästa komma i främsta rummet.Regeringen har i en särskild barnbilaga redovisat hur barnenssituation ser ut på några områden (Ds 1996: 57). Syftet harvarit att ge en översiktlig bild av barns villkor i dag.Barnbilagan ger aktuell information och är ett bra underlagför diskussion, men den uppfyller inte kraven för vad vimenar med en barnbilaga. Vi anser att en sådan skall följastatsbudgeten och ange vilka konsekvenser, positiva ellernegativa, olika förslag får för barn. Det måste ankomma påregeringen att så långt som möjligt redovisa i vilkenutsträckning andra intressen sätts framför.Konsekvensanalyser av de olika förslagen ur ettbarnperspektiv behövs.Barnombudsmannen konstaterar i sin rapport att det är ett fåtalkommuner som använder som ett aktivt verktyg i besluts-processen. Det är beklagligt eftersom en stor del av barnkonventionensinnehåll, såsom rättigheter för barn, berör kommunala ansvarsområden. Ienlighet med förslag kräver attkommunerna åläggs att i särskilda barn- och ungdomspolitiska handlings-planer redovisa hur intentioner och de nationella målenkan uppfyllas på den kommunala nivån samt att regeringen i en tidsplananger när detta skall vara genomfört. Vi vill också att regeringen avsättersärskilda projektpengar för att stimulera kommunernas arbete med barnkon-ventionen.Barns psykiska och fysiskahälsaBarnkonventionen artikel 3:Konventionsstaterna skall säkerställa att institutioner och inrättningar somansvarar för vård eller skydd av barn uppfyller av behöriga myndigheterfastställda normer särskilt vad gäller säkerhet, hälsa, personalens antal ochlämplighet samt behörig tillsyn.Barnkonventionen artikel 19:Konventionsstaterna skall vidta alla lämpliga lagstiftnings-, administrativaoch sociala åtgärder samt åtgärder i utbildningssyfte för att skydda barnet motalla former av fysiskt eller psykiskt våld...I allt fler undersökningar framkommer att samhällsproblemsåsom arbetslöshet och det ekonomiska krisläget kraftigtpåverkar barnets möjlighet till en positiv utveckling.Föräldrarna har ibland svårt att orka med sina barn när derasegen existens är betungande. Ökningen av antalet barn sombesöker barnpsykiatriska mottagningar (BUP och PBU) harstigit markant. I vissa kommuner har ärendemängden ökatmed . Detta har lett till väntetider somkan vara upp till , vilket kan vara förödande för barnet.Det är de stora kommunala nedskärningarna inom barnomsorg och skola,men även barnfamiljernas allt mer pressade livssituation, som slår tillbaka.Särskilt ensamstående kvinnor med barn har en utsatt situation. Även om detär barnen som drabbas hårdast leder denna utveckling även till att lärarna,som ofta är kvinnor, får en allt mer betungande uppgift. När kommunen skallspara är det vanligt att även barnomsorg och skola får bidra med en storandel. Skolans elevvård har fått ta mycket stryk genom minskat antalskolkuratorer, psykologer och skolsköterskor. Detta är en bidragande orsaktill att ärendemängden ökar på BUP och PBU. I vår motion om forskningbetonar vi behovet av longitudinell forskning om barn som far illa.Det är viktigt att lyfta fram skolhälso- och elevvårdens insatser även i tiderav resursknapphet. Av den kommunenkät som BO genomförde under våren1995 framgick att skolhälsovården inte fanns omnämnd i en tredjedel avskolplanerna. Vi anser att skolplanerna bör innehålla riktlinjer för arbetetinom skolhälso- och elevvården. vill att det i skollagen tydliggörs att elever skall ha tillgångtill elevvårdspersonal som skolpsykolog och skolsköterska. Enligt enenkätundersökning som genomfördes (/Milefors) så hadeinte 150 av 288 kommuner tillgång till skolpsykolog. Då det gällde förskolanvar siffrorna ännu mer skrämmande. 215 av 288 kommuner hade inte tillgångtill förskolepsykolog. Detta menar vi är allvarligt och mycket kortsiktigteftersom förskolepsykologerna har en dokumenterat fortbildande effekt påpersonalen. Vi anser att det bör tillsättas en utredning med uppgift attutarbetaövergripande gemensamma mål, en rikstäckande basnivå samt ett programför kvalitetssäkring för skolhälso- och elevvårdens verksamhet.Allt för många elever utsätts för psykiska och fysiska övergrepp av andrabarn. Det är inte acceptabelt och kan leda till ett mycket destruktivt beteendelängre fram i livet. Inget barn skall må dåligt av att gå till skolan. Men ommobbning ändå inträffar måste skolan och också kommunen ha handlings-beredskap för hur man löser problemet. Hur detta sker kan variera frånkommun till kommun och från skola till skola. föreslår attskollagen skall omfatta en skyldighet för kommunerna att utarbeta åtgärds-program för hur man möter mobbning.Samtidigt som skolan är största arbetsplats är den också en av desämsta. Det finns få yrkesgrupper som skulle kunna tänka sig att arbeta underförhållanden som elever och personal (oftast kvinnor) tvingas göra. Mögel,damm, dålig luftkonditionering, dålig belysning, hög bullernivå är bara någotav det som hör vardagen till i många skolor. Hur detta skall kunna åtgärdasutvecklar vi i vår motion om bostadspolitiken.De ergonomiska förhållandena är i många fall rent katastrofala. T.ex. köpsstolar och bord inte in för att de skall vara bekväma, utan för att de ärbilligaoch tar liten plats. De lokala skolplanerna måste bli tydligare när det gällermålen för skolans arbetsmiljö där också frågor om den fysiska miljön bådeinne och ute ingår.Det saknas ett nationellt statistikregister för elevernas olycksfalls-skador. Ett sådant system kan utformas så att det kan användas både pånationell och lokal nivå och ger möjlighet till uppföljning, utvärdering ochförebyggande insatser. föreslår att ett sådant system inrättas.HelhetssynVi välkomnar att ansvaret för barnomsorgen flyttas över tillutbildningsdepartementet. Detta ger möjlighet till en störrehelhetssyn på barnets situation. Det bidrar även till attjämställa barnomsorgen med övrig utbildning och på så sättäven jämställa förskolläraren, som är kvinna,med övriga lärare. Barnomsorgen är en del av barnensutvecklingsprocess och på så sätt lika viktig som annanskolverksamhet.Det finns en risk att barnomsorgen inte ges samma uppmärksamhet somgrund- och gymnasieskolan om olika myndigheter är handläggare.Helhetsperspektivet riskerar att gå förlorat. skall därför ges ettvidare uppdrag som även omfattar förskolan.Plats för allaArbetslösheten har ökat kraftigt. var en ellerbåda föräldrarna till av 2-6-åringarna arbetslösa.I lagtexten står att barnomsorg "skall tillhandahållas i denomfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets behov". I denuppföljning som har gjort framgåratt "barnets behov" åsidosätts som grund för rätt tillbarnomsorgsplats när förälder blir arbetslös eller tar ledigtför vård av ett yngre syskon i många kommuner. Detta trotsatt uttryckliga avsikt med lagen var attbarn till föräldralediga och arbetslösa skulle få habarnomsorgsplatsen kvar:Det bör inte uppställas något krav på att föräldrar förvärvsarbetar ellerstuderar för att plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnomsorgen skaerbjudas", säger han i lagens förarbeten. Vidare: "Barnets eget behov kanockså föranleda en skyldighet för kommunen att erbjuda barnet plats inomförskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen (prop. 1993/94:11).Vi delar den uppfattning gav uttryck för.Om en förälder arbetar eller studerar är ur barnets synvinkelhelt ovidkommande. Det är barnets rätt till ett eget rikt liv,utveckling och utbildning som måste betonas och därför ärdet barnets behov som skall vara styrande framförföräldrarnas eventuella arbete eller studier.Vänsterpartiet menar att kommunernas skyldigheter att tillhandahållabarnomsorg bör skärpas. Barnets behov av barnomsorg är inte nog tydligtformulerat i socialtjänstlagen. I lagtexten står: "ska tillhandahållas i denomfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets behov". Tillgång till barnomsorg är utomordentligt viktigför alla barns utveckling och hälsa. Vi anser därför att " föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller" bör strykas och att lagtexten istället börlyda enligt följande: "skall tillhandahållas i den omfattning det behövs medhänsyn till barnets eget behov. "Information som flöde ochresursInformationsflödet i skolan och samhället i övrigt ökar förvar dag som går. Datorer blir allt vanligare i klassrummenoch användningen av informationsteknik kommer med allsäkerhet att öka. ser stora möjligheter med dennya tekniken, även om det finns pedagogiska problem medatt motta, värdera och använda informationen.Vi vill dock påpeka att kommunikation inte bara är en teknisk fråga.Avgörande för om en kommunikation lyckas eller ej, är att man behärskar ettspråk och till och med rätt språk. De flesta hem har fortfarande inte tillgångtill en dator, än mindre till ett modem. Det gör att skolan måste bli en platsdär den nya tekniken lärs ut och att både pojkar och flickor får hjälp i atthantera informationsmängden genom handledning. Den nya tekniken får intebli en klass- eller könsfråga, utan skall vara tillgänglig för alla.TvåspråkighetBarnkonventionen artikel 30:I de stater där det finns etniska, religiösa eller språkliga minoriteter ellerpersoner som tillhör en urbefolkning, skall ett barn som tillhör en sådanminoritet eller urbefolkning inte förvägras rätten att tillsammans med andramedlemmar av sin grupp ha sitt eget kulturliv, att bekänna sig till och utövasin egen religion eller att använda sitt eget språk.I dag premieras oftast tvåspråkighet när det gäller språk somengelska, tyska eller franska. Myndigheter, företag ochorganisationer anser det vara av godo med anställda som harkunskaper i dessa språk. Det ovan nämnda gäller dock inteför språk som härstammar från ett land utanför Västeuropa.Att ha ett annat hemspråk än svenska berikar vår kultur ochger perspektiv på tillvaron. Detta oberoende av varifrånspråket/kulturen härrör. Det måste ses som en merit medhemspråksstudier och följaktligen återspeglas vidantagningen till gymnasium och högskola, vilket bör utredasvidare.Det är viktigt att elever får möta lärare med invandrarbakgrund. I vårbudgetmotion utgiftsområde 16 föreslår vi därför en större satsning påbasårsplatser i svenska språket.IntegrationVi ställer oss bakom regeringens intentioner att ökaintegreringen inom skola och barnomsorg. Överhuvudtagetär det positivt med en utveckling som leder till att nivåernamellan "stadierna" suddas ut. Detta oberoende av om det ärmellan förskolan och , inom ellermellan den sist nämnda och gymnasieskolan. Hela skoltidenbör ses som en sammanhållen resurs. föreslårdärför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag attse över hur övergången mellan den obligatoriska skolan ochgymnasieskolan kan ske på bästa sätt.Grundskolan måste bli bättre på att förbereda eleverna för kommandegymnasiestudier, men måste gymnasieskolan bli bättre på att mötaeleverna utifrån deras erfarenheter och intressen. Detta är viktigt bl.a. närdet gäller kopplingen mellan kärnämnen och karaktärsämnen och mellan teorioch praktik. Det är lika betydelsefullt att praktisera teorin som attteoretiserapraktiken. Lika viktigt att se helheten i delen som delen i helheten. Dendjupa förståelsen och kunskapen föds i mötet mellan det teoretiska och detpraktiska och mellan helhet och del.Fristående skolorVi vill ha en sammanhållen, likvärdig skola för alla. Vi ärdock inte negativa till fristående skolor som kan utgöra ettintressant pedagogiskt komplement till den kommunalaskolan. Alternativa pedagogiska modeller är utvecklande förskolan. Vi har däremot varit kritiska mot friskolor somuppstått som följd av privatiseringsivern och som saknar ettegentligt pedagogiskt idéinnehåll.Vi stöder regeringens proposition om att fristående och kommunala skolorskall behandlas på samma sätt och ha samma förutsättningar. De friståendeskolorna skall svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gällerutbildningen i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Våra krav påatt fristående skolor inte får ta ut avgifter om de skall erhålla statligabidrag,att de skall vara öppna för alla, erbjuda skolhälsovård och att de liksomkommunala skolor måste underställas uppföljning och utvärdering och att entillfredsställande tillsyn utövas över friskolor har samtliga blivit tillgodo-sedda. Även kravet på att det ekonomiska bidraget inte skall utgöras av ettfast belopp per elev, utan styras av reella behov och verkliga kostnader, är vinöjda med.Det är nu kommunerna och sak att tillse att de friståendeskolorna lever upp till det som beslutat.Jämställdhet i barnomsorgoch skolaBarnkonventionen artikel 29:Konventionsstaterna är överens om att barnets utbildning skall syfta till attförbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda avförståelse, fred, tolerans, jämställdhet mellan könen....Samhället präglas i hög grad av uppfattningar omkönsrollerna. Det syns tydligt på elevernas val till vidarestudier. De flickor som trots allt väljer teknisk inriktningeller de pojkar som väljer omsorgsyrken hoppar ofta avutbildningen i förtid.Jämställdhet är en förutsättning för den rättvisa skolan. Enligt skollagenskall alla elever, oberoende av könstillhörighet, ha tillgång till likautbildningi skolan. Endast en ytlig jämförelse av skolan kan säga att den uppfyllerdessa jämställdhetskrav. Ett flertal olika klassrumsstudier visar att pojkarnafår mer uppmärksamhet än flickorna.Flickor och pojkar behandlas olika eftersom förväntningarna på dem ärolika. Pojkarnas "busighet" och att prata rätt ut i luften anses lika naturligtsom att flickorna skall vara tysta och stillsamma. En stor del av tiden går åtatt lyssna på pojkarnas behov och önskemål. När pojkar tar för sig anses detsom naturligt, men när flickor gör det samma ses det som "buffligt" och att deöppnar munnen "för mycket". Allt detta sker naturligtvis på flickornasbekostnad. Att ifrågasätta är ofta något som flickorna inte får lära sig varesig i hem eller förskola.Att ändra på detta är en lång process och kommer att ta tid. Det pågår enhel del intressanta projekt i landet för att få lärare att lära sig mer omjämställdhet. För att kunna utbilda jämställt krävs även att man har insiktenom vad jämställdhet är för något. Men det behövs ett annat förhållningssättlångt tidigare. Synen på kvinnan och mannen grundläggs . Forskning harvisat att redan det nyfödda barnet behandlas olika beroende på om det är enpojke eller flicka. En viktig faktor för en ändrad syn är medvetenhet omproblemet. Finns inte den går det inte heller att ändra på något.Barnomsorgen utgör en viktig plats för att ge barnen ett annat förhållnings-sätt.Vi anser att en förutsättning för att jämställdheten skall öka är att pojkaroch flickor möts och träffas tillsammans. Bara pojk- respektive flickklassertar vi avstånd ifrån. Det är i mötet som förståelse och respekt uppstår.Däremot tycker vi det är bra att flickor och pojkar ibland delas in var för sig.Vi tror det gynnar båda könen.De läromedel som används har ofta en kraftig slagsida åt att exemplifieraoch beskriva saker ur ett manligt perspektiv. Strävan måste vara att läromed-len skall ge en all- och mångsidig bild av verkligheten och verklighetenbestår av hälften kvinnor och hälften män. Alla läromedel måste granskas urett jämställdhetsperspektiv innan de används i undervisningen.ElevdemokratiBarnkonventionen artikel 12:Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egnaåsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvidbarnets åsikter tillmätas betydelse i förhållande till barnets mognad.Barn måste liksom vuxna ha rätt att föra fram sina åsikteroch även kunna vara med och påverka sin omgivning. Barnbefinner sig under en stor del av sin tid i någon form avpedagogisk verksamhet. De måste då även kunna ha ettinflytande över denna verksamhet.Inom barnomsorgen ges barn ofta ett större mått av påverkansmöjlighet äninom grund- och gymnasieskolan. Det verkar ibland som om elevensmöjlighet att påverka undervisningen avtar med åldern. Läroplanen talar dockom att elevernas inflytande skall öka, men det är svårt att se att avgörandeskillnader har ägt rum. Läraren har fortfarande den avgörande makten.Den finns en formell demokrati som ibland är väl utbyggd. Det gällerelevråd, klassråd eller andra organ där elever har möjlighet att framföraåsikter om organisation, den fysiska miljön eller något annat som inte ärkopplat till själva klassrumsundervisningen.