mot · GK02Ub7 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle SammanfattningVänsterpartiet delar i många avseenden regeringens syn påforskningspolitiken. Vad som skiljer vårt förslag frånregeringens är i första hand synen på förhållandet mellangrundläggande förskning och tillämpad forskning.Vänsterpartiet motsätter sig föreslagna nedskärningar påforskningens område och avsätter i förhållande tillregeringens budget ytterligare 100 miljoner tillfakultetsanslagen och 225 miljoner till forskningsrådet under1997. har träffat en överenskommelse medregeringen om löntagarfondsstiftelserna. Men vi menar attom forskningsprojekt skall kunna fortsätta, avslutas ellerinitieras på ett tillfredsställande sätt får inte ettfinansieringsglapp uppstå under en övergångstid till desskompensation kan utgå från löntagarstiftelserna. Vi anslår286,6 miljoner till teknisk forskning och utveckling.Vi uttrycker också vår oro över den förväntade lärarbrist somkan uppstå vid en kraftig utbildningsexpansion särskilt på demindre och medelstora högskolorna. Vi lägger också fleraförslag om forskning inom Arbetsmarknadsdepartementetsområde som är avsedda att bidraga till en lösning avarbetslöshetsproblemen.InledningForskningspolitik handlar ytterst om makt och inflytandeöver forskning. Staten har ett övergripande ansvar. Detviktigaste styrinstrumentet är anslagsfördelningen, men ävenorganisationsfrågorna spelar stor roll och är nära förbundnamed anslagsfrågorna. En större del av inflytandet översvensk forskning har flyttats från omedelbarapåverkan. Regeringen har ingen kontroll över de stora medelsom lagts i forskningsstiftelserna, inte heller någon påverkanpå dess styrelser eller styrelsebeslut. Nettoeffekterna avmedlemskapet i EU har inneburit att stora medel överförs tillEU vilka delvis tas från forskningsbudgeten. Andra medeltillkommer visserligen forskningen från EU men dessa liggerutanför direkta inflytande. anser attde effekter EU-forskningsmedlen har fått för svenskforskning borde utredas och utvärderas både då det gällerforskningens inriktning och omfattning.Forskningens frihet får inte reduceras till att bli en illusion när man nu medvisst fog kan fastslå att det är externa medel som till väsentlig del styrverksamheten. Den enskilde forskaren, läraren och studenten måstegaranteras ett betydande inflytande över forskningen. Vi anser också i likhetmed regeringen att det är angeläget att det omgivande samhället i störreutsträckning än berörs av och har kontakt med forskningen.Vänsterpartiet satsar mer pengar än regeringen på forskning . Vi motsätter oss inte en förändring av stiftelsernasstyrelsesammansättning. Men vi menar att forskning kräver stabilitet. Attsom regeringen föreslå nedskärningar med hänvisning tillatt de senare kan täckas med stiftelsepengar menar vi är orimligt. Man kanräkna med att de nya stiftelsestyrelserna är i funktion och kan bistå medmedel först . Vi föreslår därför att anslagen till forskningsrådeninte skärs ned under 1997.ÖvergripandeforskningspolitikExternfinansierad forskning utgör som vi tidigare nämnt enallt större andel av den sammanlagda forskningen. Andelenfakultetsmedel har kontinuerligt minskat sedan mitten påsjuttiotalet. Detta är allvarligt med tanke på attfakultetsanslagen utgör basfinansieringen för universitet ochhögskolor. All forskning är inte lika intressant för externauppdragsgivare. anser att staten måste ta ettstörre ansvar för helheten och därmed balansen mellanuniversitetens olika uppgifter.Universitetens samarbete med näringslivet är utvecklande för båda parter.Men det finns en risk att grundforskningen hamnar i skymundan och att dentillämpade forskningen blir alltför dominerande. Naturvetenskap och teknikintresserar företagen men de humanistiska och samhällsvetenskapligaämnena får för den sakens skull inte försummas. Det är inte enkelt att skiljaforskning som är "nyttig" för företagen från annan forskning. För attmotverka att de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena försummaskrävs det att universiteten i högre grad visar på kopplingarna mellan olikaämnen och mellan universitetens olika roller.Vi vill prioritera forskarutbildningen och grundforskningen samt strävaefter att skapa kreativa miljöer vid universiteten. Högskolor och universitethar tillbaka fått utökade möjligheter att besluta i organisatoriskaoch ekonomiska frågor. Den decentralisering som genomförts är till störstadelen positiv och bör inte inskränkas.Mål för forskningen och riktlinjer förforskningspolitikenRegeringens förslag till övergripande mål och riktlinjer förforskningen anser vara ett steg i rätt riktning.En entydig och samordnad forskningspolitik kräver ett antalmer övergripande ställningstaganden. Men universitetens ochhögskolornas egenansvar måste mer medvetet nyttjas tillprioriteringar för att uppnå klart uttalade mål. Kunskap är ettmedel att möta dagens och framtidens utmaningar. För atttillgodose behovet av förnyelse i både utbildning ochforskning behövs förändringar både då det gällerorganisation och attityder. Vi ser regeringens förslag tillallmänna riktlinjer för forskningspolitiken som enprecisering och operationalisering av målen. De mål somskall vara vägledande för aktörerna inomforskningspolitikens område skall se till att högskolanssamverkan med det omgivande samhället ökar, attforskningsetiska problem uppmärksammas och attsambandet mellan utbildning och forskning stärks.Vänsterpartiet menar att regeringens förslag till allmänna riktlinjer behöverkompletteras med en riktlinje som fokuserar på förutsättningarna för olikagrupper i samhället att delta i forskningsprocessen. Den socialasnedrekryteringen till högre utbildning anser vi vara ett allvarligt problem.Eftersom den socioekonomiska och etniska bakgrunden är av avgörandebetydelse för val till högre utbildning påverkas också forskarsamhälletssammansättning. Forskningspolitiken bör syfta till att göra alla grupper isamhället delaktiga i forskningen. Detta är en fråga både om demokrati ochkvalitet.Stiftelser inrättade medlöntagarfondsmedelVänsterpartiet anser att offentliga medel skall kontrolleras avoffentliga organ. Den borgerliga regeringens beslut att inrättastiftelser med löntagarfondsmedel som ligger utanför riksdagoch regerings kontroll var därför fel. ger densocialdemokratiska regeringen sitt stöd i frågan om ändringav stiftelselagen för att regeringen skall få inflytande överstiftelseförordnandena. Regeringen bör få möjlighet att utseoch entlediga ledamöterna i stiftelsernas styrelser. Formernaför nominering och val måste dock uppfylla vissa krav.Forskarvärlden skall kunna påverka processen, stiftelsernabehöver stabilitet och förutsägbarhet i sina styrelser ochkönsrepresentationen i styrelserna skall vara jämn. Det ärockså viktigt att studentrepresentationen istiftelsehögskolornas styrelser garanteras.Problemet för enskilda forskningsledare är osäkerheten om denomedelbara framtiden. Det finns inga garantier för attforskningsprojekt skall kunna fortsätta, avslutas eller initieras på normaltsättunder en övergångsperiod som kan bli ganska utdragen. Ett officiellt beskedom huruvida kompensationen från stiftelserna skall ske, alternativt om hurdet sannolika finansieringsglappet skall överbryggas, är avmycket stor vikt.Forskningens kvalitet och relevansDet är forskarna själva som skall avgöra vad som ärvetenskapliga rön, vad som är god och dålig kvalitet. Menför att vi skall kunna tala om en forskning värd namnetfordras att forskaren öppet redovisar utgångspunkter,värderingar, metoder och resultat. Detta material skall sedankunna granskas av andra forskare som kan bedömakvaliteten. Det är också avgörande att forskning som ärkritisk mot etablerade metoder och tankemönster gesutrymme. instämmer i regeringens bedömningatt extern utländsk expertis i ökad utsträckning skall utnyttjasför att säkra kvaliteten.Jämställdhet och genusforskningVänsterpartiet verkar för att könsaspekter skall tillämpas påalla politiska områden. Vi ser den ökade insikten, som finnshos allt fler aktörer inom den högre utbildningen, om hurforskarsamhället förstärker och återskapar könsskillnader isamhället som glädjande och hoppfull. Den självklarautgångspunkten för en analys måste vara att problematiserautbildningsväsendet i stället för de kvinnor som finns i det.Vi har långt kvar till ett samhälle där kvinnor och män harsamma möjligheter att ta del av och bidra tillkunskapsutvecklingen. Med den medvetnajämställdhetspolitik som regering och riksdag, underpågående mandatperiod, formulerat på utbildningsområdetförväntar vi oss stora och positiva förändringar. Regeringenföreslår att ett sekretariat för genusforskning inrättas vidGöteborgs universitet, att de kvinnohistoriska samlingarnablir ett nationellt ansvarsbibliotek, att Jämställdhetscentrum iKarlstad skall få statliga anslag och att Linköpingsuniversitet får medel för att inrätta tema . Dessutomföreslår man att arton tjänster med inriktning motgenusforskning inrättas.Till skillnad från regeringen vill hålla isär frågorna omjämställdhet och genusforskning. Vissa beröringspunkter finns naturligtvismen effektiva åtgärder för att befrämja dessa mål ser ofta olika ut.Jämställdhet handlar om att förbättra kvinnors tillgång till universitetenshögre tjänster och är en fråga om demokrati och i viss mån kvalitet.Genusforskning handlar om att förbättra villkoren för den forskning somutvecklar vår kunskap om kön som samhällsorganiserande ochmeningsskapande princip.Det sekretariat för genusforskning som regeringen föreslår skall inrättasbör samverka med de aktörer som redan finns inom området såsomcentra/fora för kvinnoforskning och Kvinnovetenskaplig tidskrift.GenusforskningEn av de forskningsinriktningar som växer och får allt störrebetydelse världen över är forskning med ett könsteoretisktperspektiv, som regeringen i sin proposition kallar förgenusforskning. Människan är antingen kvinna eller man,och har man ett könsteoretiskt perspektiv i sin forskning görman en poäng av detta faktum. Som regeringen påpekar ärgenusperspektivets relevans för naturvetenskap och teknikifrågasatt ofta utifrån en snäv fokusering påproblemlösningsfasen. Det är särskilt i den inledandeproblemvalsfasen och i den avslutande resultatanalysen ocherfarenhetsåterföringen som genusperspektivet kan bidra ochtillföra den tekniska och naturvetenskapliga forskningen nykunskap. Men problemidentifiering medför alltid ett teori-och metodval. Dessa val kan genusforskningen vara med omatt kreativt utveckla, bredda och skapa större medvetenhetom.Centra/fora för kvinnoforskning har en dubbel strategi. Den ena delen sombestår i att integrera forskning om könsrelationer i de traditionella ämnenaoch därigenom påverka ämnets kärna. Den andra delen av strategin är attskapa en autonom organisation. Den dubbla strategin har varit effektiv i densvåra balansgången mellan risken att marginaliseras genom en autonomorganisation och risken att underordnas i männens organisation. Foras unikatillgång är den tvärvetenskapliga kunskapsbasen.JämställdhetMycket av statistiken om högskolan och äranvändbart vid en analys av hur jämställda verksamheternaär. De nedslående siffror som finns över den mycket snedakönsfördelningen på de högre tjänsterna på högskolor ochuniversitet måste förändras. Men det mest grundläggande äratt siffrorna finns. anser att regeringen böröverväga åtgärder för att säkerställa att högskolor,universitet, sektorsorgan och forskningsråd presenterarkönsuppdelad statistik.Universiteten är av tradition en mansdominerad arbetsplats. Vi befarar attde värderingar som avgör och bekräftar vad som är intressant forskning,kriterier för vetenskaplighet, värdefulla meriter vid antagning ochtjänstetillsättning med mera diskriminerar kvinnor. Regeringen ämnar tillvåren lägga förslag om en ny tjänstestruktur inom universiteten. Hur deföreslagna förändringarna påverkar mäns och kvinnors villkor inomuniversiteten kommer att vara viktigt för ställningstagande.Vänsterpartiet anser det angeläget att regeringen verkar för attjämställdhetsaspekten beaktas inom de forskningsprogram inom EU somSverige är delfinansiär av.Forskning vid mindre och medelstorahögskolorVänsterpartiet stödjer regeringens förslag om fastaforskningsresurser till mindre och medelstora högskolor.Men uppbyggnad av en forskningsorganisation vid dessahögskolor är ett långsiktigt åtagande och medel förändamålet måste garanteras för . Iregeringens proposition saknar vi de stabila villkor som ärönskvärda för de högskolor som får fastaforskningsresurser.LärarbristVänsterpartiet vill påminna om den ansträngdalärarsituationen som råder på främst de mindreoch medelstora högskolorna, men även inom vissaämnesområden vid universiteten och fackhögskolorna. Ensituation som ytterligare kommer att förvärras om regeringenväljer att föreslå en förkortad forskarutbildning, eftersom enicke obetydlig del av handledning och även undervisning pågrundutbildningen genomförs av doktorander. Vi anser attregeringens bild av nuläget och framtidsutsikterna är alltföroptimistisk. Vi saknar också en närmare analys av hurrekryteringen av nya lärare skall gå till. Risken är att alltfärre lärare får ta hand om allt fler studenter, vilket i högstagrad försvårar det pedagogiska utvecklingsarbetet.Samverkan mellan högskola ochsamhälle - högskolans tredje uppgiftFörutom högskolans två uppgifter att stå för utbildning ochforskning föreslår regeringen att det i högskolelagen skallinföras en tredje uppgift, nämligen att förmedla och sprida nykunskap. delar regeringens syn att samarbetetmellan högskolan och det omgivande samhället bör stärkas.Forskningens samhällsrelevans bör betonas. Dagens snabbatekniska utveckling och samhällets strukturproblem kräveratt nya arbetsformer utvecklas. Forskning är ingetsjälvändamål. Om förmedlingen av ny kunskap åsidosättsblir den en exklusiv vara endast för ett fåtal.ForskningsinformationEnligt en ny rapport från () så sköteruniversitet och högskolor dåligt uppgiften att på ett öppetoch begripligt sätt presentera forskningsresultat. Enligt RRVsaknar universiteten och högskolorna en medveten policyoch strategi när det gäller att föra ut forskningsrön tillomvärlden. Det saknas också en ändamålsenlig organisationoch administrativa rutiner för detta. RRV anvisar vissa rutin-och regeländringar, men går inte djupare in på den kanskeviktigaste frågan, nämligen att det i mycket hög grad handlarom attityder och förhållningssätt. I gjorda undersökningarframhåller drygt en tredjedel av forskarna att dekarriärmässigt inte har något att vinna på att avsätta tid föratt försöka nå en bredare publik än den inomvetenskapliga.Det tycks råda en Jantelag även inom forskarvärlden. Det ärinte meriterande att synas och göra sig begriplig. Menforskningen och dess resultat är en angelägenhet för helafolket. Det är medborgarna som ytterst är forskarnasuppdragsgivare och finansiärer. Det är en demokratiskrättighet att få ta del av forskningens resultat. Vänsterpartietvälkomnar därför regeringens initiativ om att lagstadga omden tredje uppgiften för högskolan och att ge Högskoleverketi uppdrag att genomföra ett projekt med syfte att ökaforskarnas engagemang i folkbildningen ochpopulärvetenskapliga redogörelser. Vi vill i dettasammanhang hänvisa till vårt förslag om ett folkligtuniversitet med distansutbildning som skulle kunna utgöra enbrygga mellan forskning och fält.Forskning inför 2000-taletRegeringen föreslår att ett antal forskningsområden skall bliföremål för särskilda åtgärder. Vi anser att det är mångaangelägna ämnen som prioriteras. Flera områden har detgemensamt att de berör problemkomplex som möter ossdagligen. Bristerna i den mänskliga miljön,naturförstöringen, våldet, den djupt orättvisa ekonomiskavärldsordningen, kvinnornas situation i en värld domineradav män, för att nämna några. Det är viktigt att problem avden här typen uppmärksammas och belyses ävenvetenskapligt.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning att forskning om ojämlikhet ihälsa bör prioriteras (3.11.5). Vi vill tillägga då det gällerresursförstärkningen för uppbyggnad av databaser för longitudinell forskningatt det är angeläget att få mer kunskap om vilka insatser som är effektiva förbarn som far illa. Vi vet alldeles för lite om vilka åtgärder som börprioriteras i arbetet med barn som far illa.Uppmärksamhet behöver ägnas åt teknikanvändning. Det är ett väsentligtdemokratiskt intresse att tekniken blir tillgänglig för envar och att teknikutvecklas för att tillfredsställa sociala behov.ForskningsfinansieringDe olika finansieringsformerna som finns inom svenskforskning kompletterar varandra. Universitetens ochhögskolornas fakultetsanslag utgör forskningens basresurseroch svarar för långsiktighet och kontinuitet. De användshuvudsakligen till finansiering av tjänster och infrastruktur.Forskningsrådsmedel fördelas efter inomvetenskapligakriterier till tidsbegränsade projekt och tjänster.Nedan följer några av ställningstaganden om forskninginom de olika departementsområdena.FörsvarsdepartementetsverksamhetsområdeVänsterpartiet föreslår i motion till budgetpropositionenutgiftsområde 6 besparingar utöver regeringens förslag inomtotalförsvaret. De uppgifter som försvarsrelaterad forskninghar minskar därmed. Detta medför mindre anslag och Flygtekniskaförsöksanstalten än de som regeringen föreslår ibudgetpropositionen.SocialdepartementetsverksamhetsområdeFibromyalgiMellan 150 000 och 200 000 människor i vårt land harfibromyalgi (FM). Flertalet av dessa är kvinnor. Dedominerande symptomen vid FM kommer från muskulaturenoch utgörs av värk/smärta, stelhet och ökad uttröttbarhet.Kunskapen om sjukdomen är relativt liten både hosmedicinsk personal och försäkringskassorna. studie betalar försäkringskassanersättning för 17,5 miljoner arbetsdagar för gruppenfibromyalgisjuka. Samma studie visar att de drabbade fårvänta i genomsnitt på rätt diagnos. finns ingetetablerat vårdprogram för människor med fibromyalgi.Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- ochsjukvården hade uppdraget att också se över kunskapsläget när det gällerfibromyalgi. Utredningen visar att det finns mycket stora brister när detgäller kunskaper och att konsensus om behandlingsprogram saknas.Fibromyalgi innebär för samhället stora ekonomiska kostnader och mycketlidande för den enskilde patienten. Det är viktigt att mekanismerna bakomdetta smärtsyndrom blir klarlagda så att metoder för såväl förebyggandeinsatser som effektiv behandling kan utvecklas. Det är därför angeläget attresurser prioriteras på forskning om fibromyalgi. föreslår i sinbudgetmotion utgiftsområde 14 att får 5miljoner kronor för detta ändamål.ElkänslighetRegeringen anser att ytterligare forskning behövs påområdet. instämmer och anser också att dettamedför ett ansvar att fördela pengar till ändamålet. Inomramen för vår budgetmotion utgiftsområde 14 föreslår vidärför att ges till Rådet förarbetslivsforskning.Kommunikationsdepartementets verksamhetsområdeResurser för övergripandekommunikationsforskning m.m. (8.5)Regeringen medger på det här området ett resurstillskott föratt förstärka forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamheten inom området kollektivtrafikoch samhällsbetalda resor. anser att densatsningen är värdefull men vill poängtera att forskning kringeffekter av nya transportmedel inte finns under denna rubrik.Det vi främst tänker på är forskning kring effekter av de nyasnabbtågen, vilka konsekvenser utbyggnaden ochombyggnaden av järnvägsnätet får, samt snabbtågen ur ettsamhälleligt framtidsperspektiv.Vi ser gärna att detta tas med under samma rubrik och innefattas av sammabudgetmedel som den föreslagna förstärkningen vad gäller forskning,utveckling och demonstrationsverksamhet inom området kollektivtrafik ochsamhällsbetalda resor.FinansdepartementetsverksamhetsområdeDet är ett exempel på ett mellantingmellan ett politiskt styrt utredningsorgan och en grupppolitiskt obundna forskare, en konstruktion som förekommerockså inom andra forskningsområden. Den oklarhet somsådana hybrider skapar om vem som i själva verket ansvararför resultaten av forskningen är särskilt olycklig på dettaområde. Det är ju inte för inte som nationalekonomin engång kallades för politisk ekonomi. Att till exempel utredakonsekvenser av ett eventuellt svenskt medlemskap i omöjligt att göra oberoende av politiska värderingar ochaspekter.Om vill få ett visst slags ekonomiskutredningsuppgift med ett klart politiskt syfte utförd bör denna utföras inomramen för departementets ordinarie organisation. Handlar det om forskningdär man vill stärka allmänhetens förtroende för att resultaten skall varamaximalt politiskt neutrala bör uppdragen kunna läggas ut som beställningarpå fristående myndigheter som eller Statistiskacentralbyrån. Man kan naturligtvis också vända sig till de av regeringenutsedda representanterna i olika forskningsanslagsbeviljande organ ochframhålla vikten av att en viss sorts forskning blir utförd. I det senare falletfår man naturligtvis acceptera att det är det aktuella anslagsbeviljandeorganet som väljer forskare. Anslaget kan dras in från 1 januari 1997.Eventuella avvecklingskostnader får inom ramen förregeringskansliets anslag (se även motion till med anledning avprop. 1996/97:1 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning).UtbildningsdepartementetsverksamhetsområdeInledningRegeringen redovisar i en tabell hur den föreslår att medelför forskning inom utgiftsområde 16 skall fördelas. Här blirdet tydligt att anslagen till forskningsråden m.m. minskasmed . (från 1 679 miljoner för /96till 1 521 ). är inte berett att göradessa neddragningar utan föreslår att ytterligare 225 miljonerläggs på forskningsråden och 100 miljoner påfakultetsanslagen.ForskningsrådsorganisationenForskningsråden har en viktig roll för förnyelse och kvalitet iforskningen. Vi instämmer i att den tvärvetenskapligaforskningen bör ges stärkta förutsättningar att utvecklas. Attforskningsråden får möjlighet att inrätta och tillsättaprofessurer och att en samverkansgrupp för att främjatvärvetenskaplig forskning samt jämställdhetsfrågornainrättas är mot den bakgrunden positivt.Regeringens bedömning att särskilt bör prioriterainformationsinsatser riktade mot grupper i samhället med låg utbildningsnivåoch grupper utan akademisk tradition stämmer väl överens medVänsterpartiets uppfattning.Sektorsforskning inomUtbildningsdepartementets områdeSkolforskningVänsterpartiet anser att läraryrket behöver en starkareforskningsanknytning. Kunskapssamhället kräver en välutbyggd forskning om lärandet och lärandets villkor. Ensådan forskning bör rimligen organiseras i anslutning tilllärarutbildningarna så att de kan fungera som förmedlandelänk mellan utvecklingsarbetet i skolan och de olikaforskningsinriktningarna som finns inom högskolan. I ett alltför stort gap mellan praktiker- ochakademikerpedagoger; en låsning som hindrar ett fruktbartutbyte mellan skolans och forskarnas värld. Skolverketsforskningsprogram skall öka den vetenskapligt grundadekunskapen om den svenska skolans förutsättningar ochresultat och också effektivt sprida forskningsresultaten, någotsom vi bedömer som oerhört viktigt i ett dynamisktutvecklingsskede. Det är därför förvånande att regeringenföreslår en så pass kraftig besparing som 20 miljoner inomskolforskningens område. En stor del av besparingen skallvisserligen, enligt förslaget, senare kunna kompenseras medmedel från löntagarfondsstiftelserna. Något somvänsterpartiet inte motsätter sig. Men vi vill värna omkontinuiteten och stabiliteten och menar att ett eller ett parårs kraftiga nedskärningar inom skolforskningen kan orsakabetydande problem längre fram. Vi föreslår attskolforskningen och därmed också forskarutbildningen vidlärarhögskolorna förstärks med resurser motsvarande 30miljoner kronor i förhållande till regeringens budgetförslag.JordbruksdepartementetsverksamhetsområdeEkologisk produktion inom jordbrukoch trädgårdsnäring (11.5)Här redovisar regeringen vad man tänkt sig att göra med denkompensation för revalvering som vi erhållit från EU.