mot · GK02Bo222 · 1996-10-07 00:00:00 — Målsättning och visionerSamhällsplaneringen är ett viktigt instrument för samhälletsutveckling. Bostäder, arbetsplatser, kommunikationer ochanläggningar för fritidsaktiviteter tar i anspråk stora resurseroch måste utformas så att ett ansvarigt och långsiktigtförvaltande uppnås. Planeringen bör så långt som möjligtintegrera boende, arbete och fritid så att människor med olikaerfarenhet och bakgrund kan mötas och utvecklas.Samhällsplaneringen ska också ske i överensstämmelse meden ekologisk helhetssyn så att tillgång till frisk luft, ostördnatur och för livsmedelsproduktion säkerställs,liksom en långsiktig god hushållning med naturresurser, samtskydd av natur- och kulturlandskapet. Planeringen ska ocksåutgå från respekten för det enskilda ägandet och beslutenskall läggas så nära människorna som möjligt.Bostaden spelar en mycket central roll i människors liv och en boendemiljömed hög kvalitet är viktig för människors levnadsvillkor. Barn och äldrevistas huvuddelen av sin tid i bostaden. För barnen är den närmaste utemiljönockså en mycket viktig fritidsmiljö. Boendemiljön ska vara estetiskttilltalande, inge trygghet och stimulera till gemenskap och ett aktivtvardagsliv. Goda estetiska värden bidrar sannolikt även positivt till vårmentala hälsa.Människors skiftande önskemål och behov av bostäder i livets olika skedenmåste tillgodoses till rimliga kostnader. Bostäder och boendemiljöer skaockså vara tillgängliga för människor med funktionshinder och fri från olikatyper av negativ segregation.Sammanfattningsvis är den kristdemokratiska målsättningen att bidra tilljämlika och värdiga levnadsförhållanden för alla människor och särskiltfrämja en god uppväxtmiljö för barn och ungdomar.BostadsfinansieringEtt nytt system för bostadsfinansiering trädde ikraft den 1januari 1993. De gamla reglerna ledde till en ohållbarbelastning på statsfinanserna som incitamenten föratt hålla produktionskostnaderna nere var begränsade. Dehöga produktionskostnaderna medförde också attboendekostnaderna inom delar av beståndet steg i en snabbtakt. En kontrollstation för avstämning av det nya systemetlades in under slutet av . Efter regeringsskiftet 1994tillkallades en parlamentarisk utredning med uppdrag att tafram underlag för beslut om bostadspolitiken på . Iseptember månad 1995 överlämnade utredningsgruppen ettdelbetänkande som i huvudsak berörde villkoren för det sentbyggda bostadsbeståndet, krisårgångarna 1988-1993. Vidoktober månads utgång ska utredningsuppdragetvara slutfört i sin helhet.Bostäderna i vårt land är i allmänhet bra med god utrymmesstandard ochhög kvalitet i boendet. Någon bostadsbrist finns egentligen inte även omdagens låga nyproduktion kan medföra en framtida bostadsbrist i framför alltstorstadsområden och ett antal tillväxtregioner. I övriga landet är efterfråganpå bostäder låg. Problemen i många kommuner består snarare av ett överskottav bostäder med en stor andel tomma lägenheter i mindre attraktiva områden.I flera kommuner planerar främst kommunala bostadsföretag att riva de minstattraktiva fastigheterna.De bostäder som byggs har höga produktionskostnader och byggshuvudsakligen i attraktiva lägen i storstäderna och tillväxtregionerna. Trotsdet statliga stödet med räntebidrag blir månadskostnaderna så höga att endastvälbeställda hushåll har råd att flytta in. I praktiken subventionerar såledesstaten boendet för betalningsstarka hushåll i attraktiva lägen på ortermed tillväxt. Det är sannolikt att bostäder i attraktiva lägen i framtidenkommer att byggas även utan statliga subventioner.Ur fördelningspolitisk synvinkel är det mycket tveksamt att med generelltproduktionsstöd subventionera boendet för betalningsstarka hushåll istorstäderna och i tillväxtregionerna. Vi kristdemokrater ifrågasätter därfördet generella stödet till bostadsproduktion och menar att räntebidragssystemetpå sikt bör avvecklas. har vi förordat en snabbare nedtrappningav räntebidraget med . vill vi sänkafastighetsskatten med motsvarande belopp. Det innebär att fastighetsskattenkan bibehållas på nivån 1,5 %.BostadsbidragUr fördelningspolitisk synvinkel är inkomstprövadebostadsbidrag det effektivaste sättet att göra det möjligt meden rimlig bostadsstandard även för lågavlönade, barnfamiljer,studerande och pensionärer.Ända då stödet i form av s k familjebidrag introduceradeshar bidraget utvecklats för att 1986 anta målsättningen att hushåll med barnska kunna efterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum. Denmålsättningen ligger i princip fortfarande kvar. Men, med de besparingar somskett , från en totalkostnad på ca till ca 6miljarder kr 1997, sker dock ett trendbrott när det gäller stödet tillbarnfamiljerna. Kombinerat med alla övriga besparingar som drabbarbarnfamiljer får dessa bostadsbidragsförsämringar katastrofala följder förmånga familjer. markerade med tydlighet sin inställningtill minskade bostadsbidrag till barnfamiljer vid det senaste . Det gällde först beslutet om individuellainkomstgränser som vi kristdemokrater motsatte oss. Bostadsbidragetminskade med /månad för vissa barnfamiljer. Mångasmåbarnsföräldrar tvingas härmed mot sin vilja ut i förvärvsarbete, om detöver huvud taget finns något arbete. I då barnens situation och derasvälbefinnande sätts ifråga, är detta naturligtvis en helt felaktig åtgärd.Systemet med individuella inkomstgränser bör således rivas upp.Budgetmässigt blir effekten en ökad kostnad på 300 miljoner kronor.Vidare beslutade om en begränsning av bidrags-grundande bostadsyta, fr o m . Även här drabbas barn-familjer med behov av en stor bostad av betydande försämringar.De gällande reglerna för bostadsbidragen innehåller inte någrabegränsningar av den bostadsyta som ska ligga till grund för bostadsbidraget.I praktiken torde dock de hyresgränser som satts upp i de flesta fall innebäraen viss begränsning av bostadens storlek genom det samband som normaltfinns mellan bostadens storlek och bostadskostnaden. Trots detta kannaturligtvis bostadsbidrag, med dagens regler, komma att utgå för störrebostadsytor än vad som kan anses vara bostadspolitiskt motiverat. Mot dennabakgrund delar vi uppfattningen i regeringens ursprungsförslag i proposition1995/96:186, att bostadsbidragen bör kunna reduceras för de bostäder somligger väsentligt över vad som kan anses vara en normal ytstandard. Vi kandäremot inte acceptera den ytterligare neddragning av ytstandarden somskedde i , för att möjliggöra fortsatt bostadsbidragför ungdomar mellan . Eftersom det är vanligt att småhusen, denboendeform som barnfamiljer huvudsakligen efterfrågar, är större än hyres-lägenheter, drabbar också denna förändring barnfamiljer med låga inkomsteroch som bor i småhus. Beslutet bör rivas upp. Budgeteffekten blir enökad kostnad på . Bostadsbidragen måste i dagens lägerenodlas till ett stöd för barnfamiljer.Kristdemokraterna förordar en omfördelning av det familjepolitiska stödet.Vi föreslår att det generella barnbidraget sänks per månad.De resurser som frigörs, ca , bör överföras till denbarnrelaterade delen i bostadsbidraget. Därmed skapas en förbättradfördelningspolitisk profil. Generellt sänks barnbidraget med per månadmedan bostadsbidraget för de sämre ställda ökar med i genomsnitt 80-100 krper barn och månad.När det gäller gruppen studerande ungdomar bör ett fortsatt stöd tillboendekostnaderna samordnas med studiemedelssystemet och få sammaåldersgräns som studiemedlen. Vidare kan kanske kommunerna tillsammansmed bostadsföretag och ungdomarna själva försöka öka utbudet av särskildaungdomsbostäder/genomgångsbostäder. Ungdomarna bör aktivt kunna delta iplanering, byggande och förvaltning. Denna idé är naturligtvis något somt ex och kan hjälpa till att vidareutveckla.Upplåtelseform ochboendedemokratiDet är angeläget att det skapas förutsättningar för valfrihetmellan olika boendeformer såsom hyresrätt, bostadsrätt ochäganderätt. Kooperativ hyresrätt, dvs en rätt att hyrabostadslägenhet om man innehar en andelsrätt i denekonomiska förening som driver fastigheten, bör bli ettlikvärdigt alternativ till övriga upplåtelseformer. Likaså börmöjligheten att äga sin lägenhet, som diskuterats , nusläppas fram på den svenska bostadsmarknaden. Riksdagenbör därför hos regeringen begära en lag om lägenhetsrätt, s kägarlägenheter.Det är eftersträvansrätt att det inom varje bostadsområde finns olika upp-låtelseformer så att bostadsområdena får en allsidig befolkningsstruktur. Detär också angeläget med balans mellan kommunalt och privat ägda bostäder isåväl kommuner som bostadsområden.När det gäller situationen för bostadsrätterna är det rimligt att dessalikställs med egna hem så att bostadsrättsinnehavaren ansvarar för sin del avhela bostadsrättsföreningens belåning och därmed tillgodogör sig privat-personens rätt att dra av räntekostnader i inkomstdeklarationen. Förslag omsådana lösningar har utarbetats av 1992 ochFastighetsbeskattningsutredningen . Det finns skäl att regeringenaktualiserar frågan och återkommer till med förslag. Vidare finnsskäl att utvärdera de tillägg och ändringar som gjordes i bostadsrättslagen ochsom trädde i kraft . Behov av kompletteringar ochförtydliganden vad gäller omfattningen av den legala panträtten finns, liksomi frågor rörande en köpares förpliktelser vid överlåtelse av bostadsrätt. Detfinns även skäl att presentera en lösning med ett allmänt bostadsrättsregisterdär ägare och gjorda pantsättningar finns noterade. Det är viktigt att eliminerabehovet av en högre nivå på räntor till bostadsrätter än till egna hem.Bostadsrätten liksom äganderätten säkerställer möjligheten för ägaren attpåverka sitt boende och kostnaderna i stor utsträckning.Även hyresgäster kan i viss mån påverka hyressättningen genom val avunderhållsnivå och lägenhetsstandard. Hyresgästernas möjligheter att påverkasin boendesituation måste stärkas inte minst vad gäller inflytandet vidombyggnader.Den nu aktuella frågan om självförvaltning där hyresgästerna själva taransvar för visst löpande arbete och underhåll måste få en lösning. Naturligtvisska inte hyresgäster som hjälper till att sköta sina fastigheter och bostads-områden behöva förlora pengar på det. Det här handlar om delaktighet,arbetsgemenskap, trivsel och ansvar för allas gemensamma trevnad. Man lärkänna varandra, skapar sammanhållning som ger identitet åt det gemen-samma bostadsområdet.Den här typen av gemensamma tag är eftersträvansvärda och kan ävenbidra till ökad trivsel i nedgångna och segregerade områden. Vi finner dennuvarande situationen helt oacceptabel. Det har i den allmänna debattenredovisats olika vägar för att komma till rätta med den absurda situationen pådetta område. Regeringen bör skyndsamt presentera förslag till åtgärder.FastighetsskattenKristdemokraterna motsatte sig riksdagsbeslutet att höjafastighetsskatten från till av taxeringsvärdet. Detvar fullständigt orimligt att höja skatten somtaxeringsvärdena också höjdes kraftigt. Vi upprepar här vårinställning och bör således besluta attfastighetsskatten återgår till av taxeringsvärdet.Regeringens löfte om att lindra fastighetsskatten för dem som bor i särskiltdrabbade områden har resulterat i ett förslag som är urvattnat och baramarginellt hjälper de drabbade och dessutom under en begränsad tid.På sikt bör systemet med fastighetsskatt helt avskaffas. Isället börkommunerna ges möjlighet att ta ut en fastighetsavgift för täckande avkostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan servicekopplad till fastigheten. I takt med att statens finanser förbättras bör dettaförframtiden vara en naturlig utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadsfinansieringsfrågor,2. att beslutar riva upp beslutet om individuellainkomstgränser vid beräkning av den bostadsbidragsgrundande inkomsten,3. att beslutar riva upp beslutet om ytterligareneddragning av den bostadsbidragsgrundande ytstandarden, utöverregeringens ursprungsförslag i proposition 1995/96:186,4. att hos regeringen begär förslag om lag för s.k. ägarlägenheteri enlighet med motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för bostadsrätterna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. självförvaltning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatter,18. att med ändring av regeringens förslag anvisar anslagen underutgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligtföljande uppställning:AnslagRegeringensförslag Anslags- förändringA 2 Räntebidrag m.m.23 400 000- 1 500 000A 10 Bostadsbidrag 5 910 000+1 162 000Summa - 338 000Beloppen anges i tusental kronor