mot · GK02A277 · 1996-10-07 00:00:00 — starta-eget-bidraget också kan ha snedvridande effekter.För skapandet av en rörligare arbetsmarknad, där det blir möjligt förmänniskor att söka sig arbeten där de erbjuds eller där man av andra skäl villarbeta, måste det finnas skatteregler som underlättar detta. Det finns därföranledning att se över dagens regler avseende bl.a. avdrag för dubbelbosättning. En generösare utformning av dessa regler skulle t.ex. göra detmöjligt att ta tillfälliga jobb på annan ort i större utsträckning än . Idefall där en person i familjen får arbete på ny ort, men inte den andra parten ärdet i vissa fall en förutsättning för att kunna ta jobbet att nuvarande reglerändras. I det sammanhanget borde även utredas vilken betydelse det har förmöjligheten att skapa en rörlig arbetsmarknad, om bostaden ellerarbetsplatsen skall räknas som tjänsteställe.Stor restriktivitet måste emellertid iakttas vid introduktion av nya inslag iarbetsmarknadspolitiken. Mycket står i stället att vinna på en koncentrationtill sådant som har tydliga möjligheter att bli framgångsrikt. Uppgifter somarbetsmarknadspolitiken inte kan klara skall den heller inte åläggas.Arbetsmarknadspolitisk utvärderingEn kontinuerlig utvärdering av den arbetsmarknadspolitiskaverksamhet som bedrivs och kvalificerad forskning kring dearbetsmarknadsrelaterade problemen är av stor betydelse förarbetsmarknadspolitikens träffsäkerhet. Fram till harutvärderingar förekommit endast i begränsad utsträckningoch då företrädesvis genom egenförsorg eller genom den till Arbetsmarknadsdepartementetknutna Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiskautvärderingsstudier (EFA). Regeringen vill nu ersätta densenare med ett , också det knutet tillArbetsmarknadsdepartementet.Det är angeläget att forsknings- och utvärderingsverksamheten sker heltoberoende av ansvariga departement och myndigheter. Den fria forskningenutgör den bästa garanten för insamling och spridning av kunskap. Mot denbakgrunden är det inte tillfredsställande att ge forskarkompetens knuten tillberört departement en särställning, inte heller att till verksamheten knytaföreträdare för arbetsmarknadens parter. Vi förordar mot denna bakgrund attdet föreslagna institutet ges en helt fri ställning, alternativt att detinordnas iett på området kompetent universitet.Starka skäl talar enligt vår mening också för att en ny striktarearbetsmarknadspolitik bör administreras av en ny myndighet. Utvecklandetav denna bör ske i nära anknytning till de företag i vilka de arbetslösa skallkunna erbjudas arbete.Den centrala myndigheten bör vara mycket begränsad.Förmedlingsverksamhetens centrala roll bör understrykas. Arbetsmarknads-åtgärderna bör ses som extraordinära och inte som ett regelbundet inslag iförmedlingsverksamheten.Regeringen bör återkomma till med förslag om en nyarbetsmarknadsmyndighet i enlighet med dessa riktlinjer.Invandrarna ocharbetsmarknadenDagens situationArbetslösheten bland invandrarna är betydligt högre än försvenska medborgare. I vissa invandrargrupper har endast 10procent av de arbetsföra ordinarie arbeten. Detta framgårsåväl av Invandrarpolitiska kommitténs slutbetänkande ochstatistik som av kommitténs delbetänkande Arbete tillinvandrare (SOU 1995:76).Även under högkonjunkturen låg arbetslösheten för vissa invandrargrupper som t.ex. iranier, irakier ochsomalier. Under lågkonjunkturen har utslagningen av arbetskraft varitbetydligt större bland invandrarna än bland infödda svenskar.Åtskilliga invandrare bär med sig traditioner och kunskaper om egetföretagande. Många har också startat egna företag, främst inom service ochhandel, och också lyckats bra. Många fler skulle både vilja och kunna startaegna företag om bättre förutsättningar förelåg. Det område där invandrarnasdeltagande på arbetsmarknaden är som tydligast är just inom typisktsmåföretagande. Ingen kan ha undgått att notera att en mycket stor del avlandets jour- och kvartersbutiker med långa öppettider, pizzerior,frisersalonger, kemtvättar och andra liknande serviceinrättningar, drivs avjust invandrare.Det svåraste hindret för invandrare - men också för andra grupper avarbetslösa - är de höga skatterna och de stelbenta arbetsrättsreglerna.Arbetsgivarna drar sig för att anställa. Många arbetsuppgifter finns, inteminst inom hushållssektorn, som inte utförs därför att köparens kostnaderblir för höga. I stället hänvisas allt för många till ett kravlöstbidragsberoende. Dessvärre blir också svartjobb effekten av skatte- ocharbetsrättslagstiftningen.Oberoende av vilken kompetensnivå invandrarna har, tycks den inte räckatill vid inträde på den svenska arbetsmarknaden på motsvarande nivåer. Ävenkvalificerade och akademiskt utbildade invandrare hänvisas till lägre betaldajobb. En stor resurs blir outnyttjad i svenskt arbetsliv. Evaluering av examinasker, men går långsamt.Vilka åtgärder krävs?Det höga skattetrycket i kombination med en föråldradarbetsrätt ser vi alltså som de största hindren förinvandrarnas möjlighet till jobb. Det är därför nödvändigt attreformera arbetsrätten och ge arbetsgivare och arbetstagarefriare möjlighet att överenskomma om lönenivåer ochprovanställningsperioder. Utbud och efterfrågan måste kunnafå mötas i friare former.Diskriminering i arbetslivet måste bekämpas och den nuvarande lagenfortlöpande utvärderas. Mycket tyder på att en skärpning av lagen kan varanödvändig. Stimulanser till egenföretagande bör utvecklas ytterligare som ettinslag i en generell politik.I debatten om hur man skall lösa det allt mer omfattande problemet medarbetslösheten bland invandrare har förslag om frizonerpresenterats. Kortfattat innebär förslaget att områden med särskild höginvandrartäthet, exempelvis kommundelen söder omStockholm, skall undantas från ett flertal arbetsrättslagar, höga skatter ochandra hinder för ett rikt företagsliv. Vi anser att tanken med frizoner börstuderas ytterligare.Vi avvisar förslag om särskilda program för anställning av invandrare. Allform av särbehandling, låt vara både positiv och frivillig, motverkarlångsiktigt invandrarnas egna intressen.Positiv särbehandling eller kvotering riskerar att öka spänningarna mellansvenskar och invandrare på ett oönskat sätt och kan därmed bidra till attsnarare öka än minska problemen för invandrarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för nya arbetstillfällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för en flexibel lönebildning,3. att hos regeringen begär förslag om regler förkonfliktåtgärders utlösande i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till förbud motsympatiåtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till en förenklad arbetsrätt attgälla från i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar sätta lagen om anställningsskydd (1982:80) urkraft från till utgången av 1998 i enlighet med vad somanförts i motionen,7. att beslutar om vissa ytterligare förändringar av arbetsrätten ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om sådana förändringar avarbetsrätten som ökar möjligheterna för företag utan kollektivavtal attöverenskomma om förenklade arbetsvillkor i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att hos regeringen begär förslag om att Arbetsdomstolen skallupphöra från i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska arbetsrättsliga hållningen i EU,11. att hos regeringen begär förslag till en allmänarbetslöshetsförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär förslag om en finansiering avarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om analyser av sociala ersättningars, skatters och inkomstrelateradeavgifters inverkan på lönebildning och arbetslöshet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en stramare arbetsmarknadspolitik,15. att hos regeringen begär förslag om ett moderntlärlingsprogram i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om ett program för äldrearbetslösa i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för en fokuserad arbetsmarknadsutbildning,18. att hos regeringen begär förslag om personligautbildningskonton i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för arbetshandikappade,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om hur en rörlig arbetsmarknad kanunderlättas genom en översyn av skattelagarna avseende reglerna för avdragför dubbel bosättning och tjänsteställe,121. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalificerad forskning kring arbetsmarknadsrelaterade problemoch utvärdering av arbetsmarknadspolitisk verksamhet,22. att hos regeringen begär förslag om en ny organisation förarbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen.