mot · GK02Jo308 · 1996-10-07 00:00:00 — Sedan urminnes tider har svenskarna fått sin bärgning urskogen. Jaktbyte, vedbrand och byggnadsmaterial harhämtats ur skogen. Träkol, som använts bland annat vidjärnframställning var en viktig traditionell skogsprodukt. används skogen huvudsakligen som industriråvara. Dengår till sågverk och massabruk och håller på att återfå sinbetydelse som energiråvara. Skogen har också alltmer,framför allt i de tätortsnära områdena, kommit att blisinnebilden för natur och rekreation. Av vikt är också dejaktmöjligheter som skogen erbjuder.I täcks inte mindre än av skog. De motsvararcirka av hela ytan vilket gör till ett av de mest beskogadeländerna i världen. Den produktiva skogsmarken uppgår till knappt 23miljoner hektar.Växande träd binder stora mängder koldioxid vilket gör att ett aktivtskogsbruk har en viktig funktion i att bromsa eller hejda en ökning avväxthusgaserna.För den svenska ekonomin är skogen av största betydelse. Skogsprodukterhar den mest positiva handelsbalansen av alla produktslag. Nettovärdet var 78miljarder kronor 1995. I absoluta tal var exporten värd 95 miljarder kronoroch överträffades bara av verkstadsprodukter (exklusive bilar) vars värde var216 miljarder kronor. Importen inom detta område gör att nettovärdet blirbetydligt mindre - endast 39 miljarder kronor.Skogen och skogsindustrin sysselsätter direkt 100.000 personer vilketmotsvarar av det totala antalet sysselsatta. Därtill skallläggas annan sysselsättning som är direkt beroende av skogsnäringen. Inteminst gäller det transportsektorn. Eftersom skogen växer i stort sett i helaSverige är dess regionala betydelse större än vad som kan utläsas avovanstående siffror.SkogsbrukSkogen i består till av barrträd. Mindre är så kallade ädellövträd.Antalet företag med skog är cirka 245.000. Av den totala skogsmarken ägd av enskilda. ägs av aktiebolag. Största ägareär AssiDomän med . Staten har efter bolagiseringen ochdelprivatiseringen av AssiDomän kvar i sin ägo . innehav är och kommunerna har ungefär likamycket. En annan ägarkategori är allmänningar vilka tillsammans med"övriga ägare" står för . Unikt för är den storaandelen bolagsägd skog och den låga andelen statlig.Ägandeförhållandena skiljer sig geografiskt åt. I är skogen till 75procent privatägd. I är det , i södra 42 procentoch i norra som ägs av privata. Medelarealen förprivatskogsbruket är nästan . Någon motsvarighet till jordbruketsstorleksrationalisering har inte skett och är heller inte att vänta. De flestaenskilt ägda företagen är rena skogsbruksföretag. Mellan lantbruks-räkningarna 1976 och 1992 förändrades förhållandet mellan kombinations-företag jord-skog och rena skogsföretag dramatiskt. 1976 fanns avarealen på kombinationsföretag och på rena skogsföretag. 1992hade förhållandet ändrats så att endast en tredjedel av arealen fanns påkombinationsföretag. Ser man till antalet företag har andelen kombinations-företag minskat än mer. Det betyder att de mindre kombinationsföretagenarrenderat ut åkermarken men behållit skogsmarken.Spridningen av ägandet i skogen är positiv av flera skäl och ligger helt ilinje med vår uppfattning om ägandespridning. Det privata ägandet när detgäller areella tillgångar bygger på gamla traditioner i vårt land och det är avstort värde att denna ägarstruktur kan bibehållas. Ansvar och förvaltarskapföljer ägandet, och detta ansvar har gått i arv mellan generationer.RegelsystemVad man får och inte får göra i skogen reglerashuvudsakligen i skogsvårdslagen. stiftades denförsta lagen där principen om långsiktig hushållning varvägledande. Utan att frångå denna princip har lagen ändratsflera gånger . Fram till den senaste ändringen 1993ökade detaljregleringen, mest markant . förändring var omfattande och innebar attägarna återfick en större frihet att sköta sin skog.Återbeskogningskravet kvarstår dock liksom skyddet föryngre skog och reglerna för att bekämpa insektsskador.Förändringarna i politiken innebar också att det infördes ett miljömål somjämställdes med produktionsmålet och att sektorsansvaret betonades.Hänsynsbestämmelserna i skogsvårdslagen breddades som reglernai naturvårdslagen skärptes. Effekterna av lagändringarna skall utvärderasredan 1997. Denna utvärdering har påbörjats av regeringen. Den högstaprioriteten har utvärderingen av hur miljömålet uppfylls.Det har gått sedan lagen trädde i kraft. Trots detta tyder allt på attskogsägarna i gemen har axlat sitt nya ansvar väl både vad gäller skogsvårdoch miljöhänsyn.Den andra viktiga lagen som styr skogsbruket är alltså naturvårdslagen somreglerar vad som är tillåtet ur naturvårdssynpunkt. Naturvårdslagentillsammans med andra miljölagar föreslås ingå i den miljöbalk som håller påatt tas fram. I detta förslag läggs nya restriktioner som berör brukandet.Skogsvårdslagen läggs utanför balken men skall behandlas senare i sambandmed följdlagstiftningen.Genom de aktionsplaner för bevarad biologisk mångfald i skogen somSkogstyrelsen och tagit fram konkretiseras skogspolitikensmål och åtgärderna för att nå dit. De bägge statliga verken har haft delvisolika syn på genomförandet. Att fick huvudansvaret ävennär det gäller aktionsplaner för skogen kan tolkas som att staten förnärvarande prioriterar skogens miljöfrågor framför dess produktionsfrågor.En tredje lag som har betydelse för skogsbruket är jordförvärvslagen.Lagen ger utrymme att pröva markförvärv av aktiebolag restriktivt. Ipraktiken tillämpas dock inte lagen på detta vis. Förvärv av enskilda personerär i vissa områden helt fria, i glesbygdsområden kan det i de flesta fall krävasen bosättning på fastigheten för att köpet skall godkännas. Medborgare i EUhar lika stor rätt som svenskar att köpa jordbruksfastigheter i Sverige.Skogsbruket omfattas också av kulturminneslagen. Den innebär ett striktansvar för att fornlämningar inte skadas. I skogsvårdslagen stadgas omhänsyn till andra kulturminnen.TillväxtSedan början av 1990-talet har arealen skog ökat i Sverige.Därtill växer det mer skog per ytenhet. Detta har tillsammansbidragit till att virkesförrådet med undantag på1970-talet ökat trots ökad avverkning. Det finnsflera förklaringar till detta. Så har till exempel skogplanterats på hedar och och det har skett enövergång till trakthyggesbruk. Den statliga skogspolitikenhar varit inriktat på att öka produktionen bl.a. genom attöverföra lågproduktiv skog till produktiv skogsmark, ochskogsmark har dikats och gödslats. Det atmosfäriskakvävenedfallet har delvis tillgodogjorts som växtnäringvilket också ökat tillväxten. beräknas denårliga tillväxten till cirka 96 miljoner skogskubikmeter.Avverkningarna har i genomsnittuppgått . Vid en jämförelsemellan tillväxt och avverkning måste man bl.a. beaktaskogens åldersklassfördelning och produktionen avnaturvård.Synen på skogsskötseln har förändrats. Större hänsyn tas till miljö-faktorer. Den statliga politiken har numera miljön som ett jämställt mål medproduktionen, vilket satt sina spår i såväl lagstiftning som myndighets-utövning. Kvävenedfallet finns kvar, men minskar något. Hur virkestillväxtenpå sikt kommer att påverkas är för tidigt att säga. Det bör dock inte kommasom en överraskning om virkesförrådet inte ökar i samma takt eller inomloppet av några decennier skulle börja minska eftersom förändringarna verkari produktionssänkande riktning.Markens pH har i sjunkit somväxtnäringsförrådet dramatiskt minskat. Det finns dock inga klarlagdasamband mellan lågt pH och skogens tillväxt. Utvecklingen ger trots dettaanledning till oro.Skador på skogen, mätt som kronutglesning, observerades i sydvästraSverige . följs skadeutvecklingen avriksskogstaxeringen och av skogsvårdsorganisationen. Den tidigare ökningenav kronutglesningen i äldre barrskog i tycks ha stannat av.AvverkningI ett skogsskifte avverkas (röjs och gallras) normalt fleragånger under en produktionscykel. Beroende på växtplatsoch trädslag sker slutavverkning . Vidgallring får man i första hand massaved, vid slutavverkning iförsta hand sågtimmer. Under en produktionscykel hämtaslika stor volym massaved som sågtimmer från ett skifte.Eftersom sågtimret betalas bättre än massaveden kommerungefär av nettointäkten från sågtimmer och 30procent från massaved. För skogsägaren är det alltså avstörsta betydelse att en stor andel av träden blir sågtimmer avgod kvalitet. Röjning och gallring bör därför inriktas på att fåfram bästa möjliga virkeskvalitet vid slutavverkningen.Avverkningen sker i stor utsträckning maskinellt. Slutavverkning har längeskett med maskin. Även gallring sker nu tack vare nya smidiga maskiner tillstor del maskinellt.Eftersom skogsbruk är en långsiktig näring är det inte självklart attresultatet av skogsvårdsåtgärder kan överblickas under en livstid. Skogenbehöver inte av biologiska skäl "skördas" utan det ärandra faktorer som styr när den avverkas. Viktigast bland skälen är fögaförvånande skogsägarnas ekonomi men den grundmurade skogsbruks-traditionen driver i sig också fram aktivitet och avverkningar.Svenskt privatskogsbruk är inne i en period med många generationsskiften.Ofta hoppar man över en generation. Det betyder att många nya skogsägare ärrelativt unga och omfattar en ny tids värderingar, vilket kan komma att fåbetydelse för benägenheten att avverka. På de små fastigheterna väger oftarekreationsvärden tungt. Oron för att t.ex. jakten påverkas negativt kan bidratill naturvärden. Ett striktare ekonomiskt synsätt kan också bidra till minskadgallringsbenägenhet. Vi anser dock att det är viktigt att gallringen utförs urproduktionssynpunkt inom aktiva skogsområden.LönsamhetLönsamheten i skogsbruket kan beräknas på olika sätt. Denkan vara nettot efter en avverkning. Därtill kan man läggakostnaderna för de skötselåtgärder som har vidtagits under enomloppstid. Tar man också hänsyn till kapitalkostnader ochförvaltningskostnader får man ett företagsekonomiskt måttpå lönsamheten. En annan viktig faktor att fånga in vid enlönsamhetsberäkning är förändringar i markvärdet. Det ärdock svårt att på ett rättvist sätt ta hänsyn till detta eftersomvärdet är fiktivt till dess fastigheten säljs. gällanderealisationsvinstbeskattning medför ofta att större delen av -ibland hela - den eventuella realisationsvinsten försvinner iskatt. En realisationsförlust får i de flesta fall bäras avsäljaren.Om företaget har en någorlunda jämn åldersfördelning på sin skog och ärså stort att avverkning och skogsvård sker är lönsamheten svår attberäkna. Ett sätt att mäta lönsamheten i branschen är att göra engenomsnittsberäkning för alla privata skogsägare. visar det sig attlönsamheten efter skatt var positiv, vid verkligavverkningsnivå. Någon hänsyn är inte tagen till förändringar avfastigheternas realvärden.De långa produktionscyklerna gör att det endast är reala ekonomiska måttsom är relevanta att använda. Vid en avkastning som i princip är lika hög sominflationen blir således nettoavkastningen noll. Detta visar hur sårbarskogsnäringens lönsamhet är för också nominellt låga avgifts- och skatte-pålagor.Intäkterna till skogsbruksföretaget kommer vid avverkningstillfällena.Kostnaderna är däremot mer utspridda över tiden. Detta ställer krav på en godlikviditetsplanering. Likviditetsfrågorna är för många företag lika viktiga somlönsamheten. Är likviditeten låg kan man tvingas avverka också i periodermed oförmånliga priser. Detta är olyckligt för skogsägaren och påverkarvirkespriserna nedåt.Vid olika tillfällen har framförts propåer om nya avgifter på skogen. Dessaresonemang har oftast knutits till frågor kring miljön. Vi anser att de bådamålen i skogsvårdslagen skall kunna uppfyllas utan nya pålagor. Samtidigtsom miljömålet är angeläget så är skogen utomordentligt viktig för detsvenska folkhushållet. Nya pålagor skulle försämra lönsamheten ochkonkurrenskraften. Med anledning härav anser vi att skall geregeringen till känna att nya avgifter på skogsbruket t.ex. i form avmiljöavgifter inte skall föreläggas riksdagen.Det är vidare angeläget att äganderätten inte urholkas. Från Moderatasamlingspartiets sida har vi i partimotion som behandlar miljöfrågorna tagitupp detta och bl.a. krävt att äganderättsfrågorna inom ramen för begreppet"pågående markanvändning" inte får inskränkas. Detta gäller även rätten tillersättning i samband med inskränkningar i pågående markanvändning, som ärbetingad av allmänna miljöintressen.Virkesmarknad i förändringHandeln med virkesråvara har genomgått stora förändringarunder . Det som tidigare enbart var en lokaltpräglad marknad har ersatts av ett marknadsmönster därvarken länsgräns eller riksgräns längre utgör ett hinder förvirkeshandeln. Importen är betydande främst av massavedoch i synnerhet björk, men även importen av sågtimmer ökari omfattning. Som exempel kan nämnas att importen avmassaved 1995 motsvarade av massaindustrinsråvaruförsörjning. Exporten av massaved och timmer tillNorge har alltid varit stor, men nya mönster kan skönjas därbåde och är nya marknader för svensktrundvirke.Globaliseringen av virkeshandeln har medfört en ökad konkurrens försvenskt skogsbruk. För virkesmarknadens aktörer är ,, norra och en enda virkesmarknad när det gällerföretagens marginalkvantiteter. Det är därför viktigt att hålla nerekostnaderna för det svenska skogsbruket.Långsiktigt är skogsindustrins betalningsförmåga helt avhängig efterfråganpå papper, massa och sågade trävaror. Skogsindustrin är konjunkturkänsligvilket också avspeglar sig i prissättningen på skogsråvara. Vid högkonjunkturär priserna på virkesråvara höga, och det är lönsamt för den enskildeskogsägaren att avverka. Det traditionella mönstret med höga priser vidhögkonjunktur och att priset inte fallit i motsvarande mån vid lågkonjunkturhar förändrats. Svängningarna i prissättningen har ökat vilket har sin orsak ifrämst globaliseringen av virkeshandeln men också i minskad lagerhållning.En effekt av den ökade konkurrensen för svenskt skogsbruk är att virkemed långa transportavstånd, t.ex. virke från inre , tappar ikonkurrenskraft och riskerar att blir ointressant för svensk skogsindustri vidlågkonjunktur.AvnämareSågverkDen största avnämaren av svensk skogsråvara ärsågverksindustrin. Antalet sågar är stort men flertalet ärförhållandevis små. En viss omstrukturering av sågverkenpågår som bl.a. innebär att små enheter samverkar undergemensam ledning och dito ägande. Trots detta är det ett litetantal sågar som står för de stora volymerna. Således stod1990 av antalet för avvolymen. har produktionen av sågadeoch hyvlade varor ökat med . Huvuddelen avproduktionen - - exporteras. Det allramesta går till EU och . är också en växandeexportmarknad.Sågvirket har sin största användning i byggnadsverksamhet. Avgörande förefterfrågan är därför byggkonjunkturen i . Då granvirke ävenanvänds till gjutformar är också anläggningverksamheten viktig.Råvaruutbytet i sågverken är . Resten blir huvudsakligenflis och spån. Hanteringen av dessa biprodukter är således en viktig del avverksamheten. Traditionellt har färsk flis utan barkinnehåll använts sommassaråvara medan övrig flis använts till bränsle.MassaindustrinNäst efter sågverken är massaindustrin viktigast föravsättningen av svensk skogsråvara. Om hänsyn tas till attbiprodukter från sågarna används i massaindustrin, förbrukardenna industri den största volymen råvara. Från att ihuvudsak ha producerat massa för export har en allt störredel kommit att användas i den svenska pappersindustrin.Samtidigt med denna process har volymerna avsevärt ökat.1960 producerades massa varav cirka 70procent var för avsalu. 1995 hade produktionen mer änfördubblats och avsaluandelen var nere på drygt 30 procent.Volymen för avsalu är således i det närmaste oförändrad trotsdess minskade andel. Merparten avsalumassa exporteras, ihuvudsak till Västeuropa.PappersindustriDen stora förbrukaren av svensk massa är den svenskapappersindustrin. Produktionen 1995 var 9,16 miljoner ton.Den största enskilda produkten är tidningspapper som stårför av totalvolymen. Tryck- och skrivpappermotsvarar , kartongprodukter medan "tissue" ligger under 5 procent.Returpapper används i allt större omfattning som råvara vid pappers-tillverkningen. har returpapper nettoimporteras till Sverige.Sedan 1965 har produktionen av papper och papp i stort sett tredubblats.Ökningen har skett över hela sortimentet. Ytterligare utbyggnad förväntas skefram . Huvudsakligen kommer det att vara tryck- ochskrivpapperskapaciteten som ökar.Exportandelen är mycket hög. För samtliga produktområden förutom"tissue" är den mellan . Huvudmarknaden är EU ochVästeuropa dit av exporten går.Förbrukningen av papper följer konjunkturen. En högkonjunktur medför enökning av reklam och annonser vilket betyder större användning avförpackningar av papper. Världsförbrukningen av papper och papp ökarkontinuerligt i takt med den globala höjningen av levnadsstandarden som förnärvarande pågår.Industrins miljöbelastningSom de flesta industriverksamheter var skogsindustrintidigare kraftigt miljöstörande. Utsläpp av syreförbrukandematerial och andra restprodukter i vattendrag var storaliksom utsläppen till luften. harmiljöförbättrande åtgärder prioriteras. Det har inneburit attrening och återvinning har byggts ut och att förbränningen avolja och kol minskat. Men viktigast har varit att nyaprocesser för att koka och bleka massa utvecklats. ärmiljöstörningarna från skogsindustrin mycket små jämförtmed . Många miljöproblem är lösta, medanandra finns kvar på en mycket lägre nivå. Så har t.ex.utsläppen av svavel, syreförbrukande ämnen och kloreradeföreningar minskat med under dessa år.EnergiSkogen har stor betydelse som energikälla ochdess betydelse är i ökande. Av landets energiförsörjningkommer från inhemska bränslen, vilket är c:a 15procent av den totala energitillförseln. Större delen av dettautgörs av olika biobränslen från den svenska skogen.Den allra största "posten" är massaindustrianvändning av egna lutar - 30TWh - och skogsindustrins förbrukning av flis och spån - 16 TWh.Efter den borgerliga regeringens ändringar på skatteområdet är detekonomiskt förmånligt att använda biobränslen, och huvuddelen av dekommunala värmeverken har övergått till träbränslen. Förändringen har gåttfort. har användningen i det närmaste fördubblats. Den motsvarar nu19 TWh. Förbränningen av ved i småhuspannor motsvarar drygt 10 TWh.Träet bränns i form av flis och spån. Vid landsvägstransport är dessakonkurrenskraftiga vid avstånd jämfört med olja och kol, vidsjötransport kan avståndet vara avsevärt längre. Om bränslet pelletteras är detkonkurrenskraftigt vid det dubbla avståndet.Man kan förutse att fler värmeverk kommer att använda träbränslen. Enmåttlig utbyggnad med () bedöms vara långsiktigtmöjligt. Träbränsle från skog kommer att vara ekonomiskt fördelaktigare attanvända än samtliga biobränslen från . Förutsättningarna förändrasdock negativt om en utbyggnad av gasnätet sker. Den rörliga kostnaden förfossilgas är låg vilket gör att biobränsle inte blir lika konkurrenskraftigt.Detta inte minst efter en utbyggnad av nätet.Skogsbränsle består av biprodukter från sågverksindustrin, avverknings-rester samt dåligt klassad massaved. Därför kommer tillgången påskogsbränsle delvis att vara beroende på skogskonjunkturen i övrigt. Vid efterfrågan på skogsbränsle kan man tänka sig att man vid gallringarinriktar sig på att i högre grad ta fram råvara för bränsleändamål för att brytakonjunkturberoendet.Produktion av naturvärdenSedan många år har naturintressen önskat att skogsarealer avbevarandeskäl tas undan från aktivt skogsbruk. Avsevärdaarealer produktiv skogsmark har också avsatts. Det har skett inationalparker, i naturreservat och av i staten bildadedomänreservat. Sammanlagt har eller768.000 hektar av den produktiva skogsmarken skyddats pådessa sätt. Den övervägande delen finns i inlandmed en tyngdpunkt i där avskogen på detta sätt är undandragen brukande. Bara under defem första åren har arealen ökat med 175.000hektar. Störst har ökningen av arealerna skyddad skog inaturreservat varit.Utöver den formellt skyddade arealen finns omfattande arealer som ipraktiken under kortare eller längre tider är skyddade, t.ex. tekniska ochekonomiska "impediment". En mycket stor skogsmarksareal, cirka 3,5miljoner hektar, med ofta höga naturvärden utgörs av biologiska impedimentsom ger starkt skydd mot avverkningar.De biologiska impedimenten är skyddade i skogsvårdslagen. Detta innebäratt enbart enstaka träd får fällas. Utöver detta finns en dispensregel. Dettaskydd har en lägre klassning än skyddet av naturreservat. Vi anser dock attdetta skydd inom ramen för nuvarande lagstiftning och i praxis är så stark, attdessa marker skall redovisas som skyddade. Detta gäller även i internationellredovisning där dessa impediment då skall ingå som skyddade i den svenskaprocentredovisningen.Den allra största produktionen av naturvård sker dock inom detkonventionella skogsbrukets ram. Förutsättningarna har ytterligare ökat medskogsvårdslagens senaste ändring. Kunskapen om vilka naturhänsyn som har ökat hos skogsägare. Det har såväl från statens somskogsägareföreningarnas sida genomförts avsevärda utbildningsinsatser inomdetta område. En återgång till ökad reglering och myndighetsstyrning, liksomnya avgifter på näringen skulle äventyra det naturvårdsarbete som bedrivs.Ett nödvändigt inslag i arbetet med att bevara viktiga miljövärden ochnyckelbiotoper är samarbete mellan myndigheter och markägare. Sedan nyaskogsvårdslagen trätt i kraft och andra målsättningar på miljöområdetaktualiserats har detta samarbete aktiverats. isamband med nyckelbiotopinventering, ger vid handen attmarkägarna är positiva till bevarande av viktiga naturvärden. Ekologisklandskapsplanering är en modell som kan passa skogsägare med störrearealer. Ett annat instrument som prövats är tecknande av naturvårdsavtal. Vianser att denna form av avtal kan bli av stor betydelse i framtidensbevarandearbete. Det råder emellertid oklarhet om huruvida dessa avtal ärbindande i samband med ägarskiften. Vi anser att denna omständighet skallutredas och att förslag till regler skall utformas så att dessa naturvårdsavtal,som bygger på frivilliga överenskommelser, skall kunna göras bindande isamband med ägarskiften.Information och rådgivningDen nya skogspolitiken bygger på ett ökat ansvar hos denenskilde skogsägaren. Detta kräver att denne har kunskap omsåväl de skogspolitiska målen som om hur dessa skall kunnauppnås på den egna marken. I detta arbete är såvälskogsägarnas egna organisationer som ochskogsvårdsstyrelserna engagerade. Detta arbete måstefortsätta och nästa kampanjidé går undernamnet "Rikare landskap". Som tidigare angetts i motionenanser vi att frivilliga överenskommelser, bl.a. när det gällerbevarandeintressen i skogsbruket, är bra lösningar för attuppnå miljömålen. Detta måste då bygga på ömsesidigförståelse och kunskapsutbyte. När det gäller ansvaret frånsamhällets sida i detta sammanhang anser vi attSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna är väl skickade fördessa uppgifter. För att klara detta krävs enligt vår meningytterligare resurser varför vi föreslår att iförhållande till regeringens förslag tilldelas ytterligare 5miljoner kronor för rådgivning och informationsverksamhet.Skogen en förnybar råvaraFrågorna kring de förnybara råvaru- och energikällorna ärhögaktuella. Detta återspeglar mycket av miljödebatten såvälnationellt som på internationell nivå. Kretsloppstänkandet ärockså en viktig del i detta arbete.Skogen är en mycket viktig förnybar råvarukälla. Detta medför att frågankring den produktiva skogsmarken också måste sättas in i detta sammanhang.Här ligger även avvägningen mellan de framtida produktions- ochmiljömålen, baserade på nödvändigheten av en hållbar utveckling. I vissasammanhang diskuteras en ensidig syn på skogen och skogsbruket urhållbarhetssynpunkt. Diskussionen förs kring den nog så viktiga frågan ombevarande av värdefulla biotoper och natur- och miljövärden i skogen.Denna debatt kan omsider föras under sådana premisser att man kanbibringas den uppfattningen att andra råvaror skall träda in i skogsråvaransställe.