ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Sk817 · 1996-10-07 00:00:00 — Nuvarande lagstiftningUnder regeringen infördes regler förskattemyndigheternas revisionsverksamhet som starktbegränsar myndighetens möjligheter att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Framför allt är det borttagandetav möjligheten till överraskningsrevisioner och förbudet attgenomföra s.k. kontrolluppgiftsrevisioner som försvårarskattemyndighetens möjligheter att bekämpa denekonomiska brottsligheten.Det är svårt att förstå vilka bevekelsegrunder den borgerliga regeringenhade när man genomförde dessa förändringar. ser mycketallvarligt på den ekonomiska brottsligheten och avancerat skatte-undandragande. Sådan verksamhet innebär ekonomiska förluster för detallmänna men den skadar också förutsättningarna för rättvisa konkurrens-förhållanden. Frågan om den ekonomiska brottsligheten är således inte baraett brott mot staten och samhället utan också till skada för alla seriösanäringsidkare.Ökade möjligheter tillrevisionerVi väntar fortfarande på de förslag som regeringen aviseratnär det gäller kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Iavvaktan på dessa förslag föreslår vi att skattemyndighetenomgående får möjlighet att utföra s.k.överraskningsrevisioner och kontrolluppgiftsrevisioner.Dessutom ska skattemyndighetens revisorer ges möjlighet attutföra legitimationskontroll för att på så sätt kunna stämmaav personer som arbetar på t.ex. en restaurang motarbetsgivarregistret. Dessa enkla ändringar skulle snabbt geresultat inom flera branscher som är överrepresenteradenär det gäller den ekonomiska brottsligheten. Vad som ovananförts bör hos regeringen begära förslag om.Idag är problemen stora när det gäller möjligheterna till överrasknings-revisioner. För att kunna göra en sådan krävs länsrättens tillstånd. Om sådanttillstånd inte medges, delges den skattskyldige beslutet som skatte-myndigheten får avslaget. Detta försvårar ytterligare den fortsatta under-sökningen av den ifrågasatta verksamheten.Ett aktuellt exempel är när en länsrätt avslog en begäran från enlänsskattemyndighet om överraskningsrevision när det gällde en verksamhetsom bevisligen bedrevs utan någon form av registrering hos myndigheterna.Företaget hade anställda, men varken preliminärskatter eller sociala avgifterbetalades in; företaget var inte ens registrerat som arbetsgivare. Mervärdes-skatt betalades inte eftersom företaget inte var mervärdesskatteregistrerat ochverksamheten hade pågått . Allt detta framgick avskattemyndighetens begäran hos länsrätten. Ändå blev det avslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om skattemyndigheternasrevisionsverksamhet enligt vad i motionen anförts.
mot · GK02Sk818 · 1996-10-07 00:00:00 — Inlämningstid för förenklade deklarationer Den nya förenklade deklarationen har i många avseendeninneburit en minskning i arbetsbelastningen inom landetsskattemyndigheter. har det inneburit att vissaarbetstoppar har förskjutits , eftersom denförtryckta deklarationen tar att förbereda innan denskickas ut till de skattskyldiga. För att i alla lägen hinna meddetta har sista inlämningsdag för den förenkladedeklarationen flyttats fram till . Den allmännadeklarationen skall vara inlämnad senast den 31 mars.Det nya datumet för den förenklade deklarationen skapar vissa flaskhals-problem. Granskningstiden blir till stora delar förlagd till sommarmånadernaeftersom slutskattesedlarna skall vara distribuerade senast i mitten avseptember. Det innebär i sin tur att tiden som blir över för granskning av merkomplicerade deklarationer blir knapp.Jag föreslår därför att sista inlämningsdag för de förenklade deklarationernaändras till . Då får vi också en gemensam inlämningsdag för alladeklarationer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ändrad sistainlämningsdag för den förenklade deklarationen enligt vad i motionenanförts.
mot · GK02Sk819 · 1996-10-07 00:00:00 — Vill vi öka nyföretagande och företagsamhet är det viktigt attge anställda korrekt information om hela lönekostnaden.Bättre information om de totala lönekostnaderna ökardessutom förståelsen för samhällsekonomin. Staten bördärför på lönebeskeden ge information både om den direktalönen och om indirekta lönekostnader.En vanlig reaktion från tidigare anställda som blivit företagare är att de intehaft en aning om att lönekostnaderna är så höga. Många har trott att om devill ta ut en lön om före skatt så är det kostnaden iföretaget, och de har blivit förvånade över att den totala kostnaden är ca med egenavgifterna. Företag och företagsidéer har spolieratsdärför att man inte räknat med att lönekostnaderna är så höga. Informationenom de totala lönekostnaderna behöver därför bli bättre.Förståelsen för samhällsekonomin skulle dessutom öka om anställda på etttydligt och bra sätt fick löpande information om vad lönekostnaderna betyder.Det blir lättare att förklara sammanhangen i den svenska ekonomin och attjämföra lönekostnader i med lönekostnader i andra länder. Det blirförhoppningsvis också lättare att förstå hur olika skatter och avgifter går tillolika delar av den offentliga ekonomin samt att kommunalskatten bara är enliten del av den totala skattebelastningen. På lönebeskeden bör därför tydligtanges både direkta och indirekta lönekostnader för anställda både i staten ochi bolag där staten har ett bestämmande inflytande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information om totala lönekostnader.
mot · GK02Sk822 · 1996-10-07 00:00:00 — Taxfreeförsäljningen inom EU omsätter cirka 45 miljarderkronor varav färjetrafiken svarar för drygt en tredjedel. InomEU är flygbolagen naturligtvis i ännu högre grad beroende avtaxfree, dels ombord (), dels på flygplatserna (50procent) där taxfree subventionerar flygavgifterna.Inom EU svarar flyget för av taxfreeförsäljningen och färjornaför resten. I svarar färjorna för och flyget för resten. Manräknar med att inom EU svarar taxfree för 100 000 heltidsjobb.Dessa arbetstillfällen skall alltså enligt nuvarande ordning försvinna . Hur viktig taxfreeförsäljningen är för färjenäringen kan belysas medatt två tredjedelar av omsättning består av ombordförsäljning av Lines.Det innebär att ett slopande av taxfree får svåra återverkningar påfraktpriser och biljettpriser. Färjorna i trafik på transporterar 25miljoner årston och denna volym representerar två tredjedelar av den svenskautrikeshandelns värde. Det är uppenbart att ett slopande av taxfree fåråterverkningar långt över färjetrafiken och flygtrafiken.För att förhindra detta är det nödvändigt att uppta nya förhandlingar inomEU för att möjliggöra fortsatt taxfreehandel . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppta nya förhandlingar inom EU för att möjliggöra fortsatttaxfreehandel .
mot · GK02Sk901 · 1996-10-07 00:00:00 — Det har säkertfunnits skäl i äldre tider att lägga folkbokföringsdagen tvåmånader . Den ena orsaken kan ha varit att deanställda inom jordbrukssektorn bytte arbetsgivare för att vara inskrivnahos en ny. Det registreringssystemet kunde ocksåvara ett skäl till en viss framförhållning.Enligt den uppfattning som råder anses det ligga ett värde i attfolkbokföringsdagen sammanfaller med statens och kommunernas budgetår.Det kan också vara av betydelse för det nya lägenhetsregistret att ändrafolkbokföringsdagen till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av folkbokföringsdag.
mot · GK02So2 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle De reumatiska sjukdomarna tillhör de störstafolksjukdomarna. Cirka en miljon svenskar har någon formav reumatisk sjukdom. WHO räknar med att det finnsomkring 200 olika reumatiska sjukdomsdiagnoser. Det ärsjukdomar som angriper leder, rygg, senor, bindväv, muskleroch skelett. Flertalet debuterar - oftaredan . Även barn kan få reumatism.Sjukdomarna orsakar värk, smärta och rörelseinskränkningarsom begränsar reumatikernas möjligheter att fullt ut delta iverksamheter i hemmet, på arbetsplatsen, fritiden och isamhället i övrigt.En studie gjord av () vid Linköpingsuniversitet visar att de reumatiska sjukdomarna kostar samhället cirka 49miljarder kronor . Av denna summa utgör cirka 5 miljarder direktakostnader i form av vård, rehabilitering och läkemedel. Cirka 44 miljarder ärindirekta kostnader för produktionsbortfall på grund av sjukskrivning ochförtidspension.Den reumatologiska forskningen finns på fyra akademiskainstitutioner för reumatologi och på en del reumatologiska enheter vidregionsjukhus och andra större reumaenheter. sjukhusi och är också betydelsefulla för forskningen.Vid medicin vid i Stockholmplaneras nu bland annat att starta "". Namnet på forskningslaboratoriet är beroende av en donationfrån på 10 miljoner kronor.Av Medicinska forskningsrådets anslag till forskning går enbart cirka 2 %till reumatologisk forskning, trots att de reumatiska sjukdomarna utgör en såstor grupp av folksjukdomarna.Forskningen inom området har gått kraftigt framåt. Om enkraftsamling skulle göras , skulle lösningen på gåtanom de reumatiska sjukdomarna kunna ut under en överskådlig framtid.Det skulle innebära en direkt minskning av samhällets kostnader ochsjälvklart också minska ett stort lidande.I samband med behandlingen av den förra forskningspropositionen1992/93:170 framförde utskottet att "regeringen måste särskilt beakta dentillämpade kliniska forskningens betydelse, inte minst när det gäller denreumatologiska forskningen. Forskningen måste öka och ges ökat stöd. "Situationen är sådan, att utskottets och mening fortfarandegäller. Alldeles för lite pengar satsas på den reumatologiska forskningen.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad prioritering av reumatologisk forskning.
mot · GK02So201 · 1996-10-07 00:00:00 — HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hiv/aidsarbetets inriktning på information, rådgivning ochbeteendepåverkan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av lagstiftningens effekter och annat hivpreventivtarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlevnadsundervisningen i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hiv och invandrare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkohol- och narkomanvården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de frivilliga organisationerna vad gäller information, råd och stöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av kontaktspårningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om provtagning av hiv,9. att beslutar om sådan ändring av smittskyddslagen att såvälkonsultation som behandling vid samhällsfarlig sjukdom skall varakostnadsfri för patienten oavsett om denne vänder sig till den offentligasjukvården eller försäkringsansluten privatpraktiserande läkare i enlighet medvad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning rörande hiv/aids.
mot · GK02So202 · 1996-10-07 00:00:00 — Ändring av preskriptionstiden inom Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhetsområde Inom () gällerbestämmelse om tvåårig preskription i 6 § lagen (1994:954)om disciplinpåföljd m.m.Inte alltför sällan inträffar att en anmälare dröjer med att göra en anmälantill , vilket leder till att ärendet inte kan bli föremål för enhelhetsbedömning på grund av preskriptionstidens längd.Fördröjningen medför också att den anmälde personen inte hinnerinkomma med sitt yttrande över ärendet innan preskriptionstiden infaller. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börgöra en översyn vad gäller preskriptionstidens längd inom Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnds verksamhetsområde i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02So203 · 1996-10-07 00:00:00 — Patientföreningar har bildats inom en rad olika områden ochutgör en väsentlig resurs i hälso- och sjukvårdens arbete föratt stödja, behandla och rehabilitera patienter med olikasjukdomstillstånd. Hur man tar kontakt med patienterna är engrannlaga uppgift, och det finns enstaka rapporter om attframför allt den första kontakten mellan patient ochpatientförening av patienten.En kontakt med ett par stora patientföreningar visar att föreningarna lokalttar kontakt med vårdcentraler, kliniker och rehabiliteringsavdelningar för attnå enskilda patienter. I de flesta fall tycks dessa kontakter ha fungeratrelativtbra. Endast i ett fåtal fall har man varit negativ till föreningarnasverksamhet.I några enstaka fall åberopas sjukvårdssekretessen som skäl till attföreningarna inte får verka på institutionen. Som exempel på goda kontakternämndes att föreningarna får lägga ut sitt informationsmaterial i väntrumeller att materialet tas emot och lämnas vidare av vårdpersonal till patienter.Ett annat tillvägagångssätt är att inrätta kontaktombud på sjukhuset.Några riktlinjer för hur patientföreningarnas lokala ombud bör arbeta medpatientkontakter finns inte. Ombuden genomgår som regel internutbildningmen hur verksamheten därefter bedrivs beror på ombudet ochvårdpersonalen vid resp klinik eller vårdcentral.Även om antalet patienter som rapporterats ha tagit illa vid sig av attkontaktas av ett ombud för en patientförening är litet, anser jag att det ärviktigt att man utreder frågan närmare om hur kontakten mellan patient,vårdgivare och patientförening bäst förmedlas så att patientens integritet ochsjukvårdssekretessen inte träds förnär. Regeringen bör initiera en sådanutredning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur kontakt mellan patienter ochpatientföreningar bäst förmedlas.
mot · GK02So204 · 1996-10-07 00:00:00 — Enligt uppgift skadas upp till 80 000 personer itrafiken. Storleken motiverar i sig en satsning påtrafiksäkrare vägar för att få ner olycksnivån.Djupare sett finns det en stor och växande grupp människor som dels harvarit med om en obehaglig händelse i livet, dels lider av fysiska och psykiskamen av vad de har varit med om. Enligt en studie vid socialmedicinskaavdelningen vid , har ännu ett till efter olyckanmellan av de trafikskadade psykosociala besvär. Förutomkvarstående smärtor, yttrar sig besvären som ångest, ökad oro i trafiken ochtrötthet.När det gäller stora katastrofer i samhället eller olyckor av specifik karaktärär krisgrupper närmast självklart. Men en trafikolycka tenderar attmarginaliseras, i varje fall om den inte är förbunden med dödsoffer. Ändåvisar studien att en trafikolycka är en omtumlande händelse som ofta leder tillchock. Om man inte får ett psykosocialt omhändertagande, möjlighet attredogöra för sina känslor och hur man reagerat, kan man råka i en kris, somdet kan ta att ta sig ur.En annan följd av en trafikolycka kan vara att man måste bytaarbetsuppgifter eller i värsta fall bli av med sitt arbete.Jämsides med den relaterade studien har det i flera fall uppstått svårigheterför trafikskadade när deras fall prövas av försäkringskassa ochförsäkringsbolag. Framförallt gäller det en stor grupp som fått stötskador inacken efter påkörningsolyckor, s k whiplashskador. Enligt en studie utförd iAustralien på avlidna trafikoffer har man kunnat konstatera skador på nacken,även om patienterna avlidit av andra orsaker. Denna och andra studier hargett läkare som arbetar med whiplashpatienter ökad kunskap om hur skadornaser ut, vilket underlättas av en ny generation magnetkameror. Av de 80 000personer som anges inledningsvis, är det ca 10 000 som får stötskador inacken.Vad här relateras pekar på stora grupper av medborgare som synesundandragna adekvata vårdinsatser som antingen beror på fastlåsta rutiner,bristande resurser, eller svag tilltro till patientens version avkroppstillstånd.Omvänt bör det vara möjligt att ur vunna erfarenheter initiera rutiner somreducerar inte minst psykosociala svaghetstillstånd.Som ett underlag för eventuella åtgärder från sida behövs enutvärdering av vilken hjälp trafikoffer erhåller. Detta bör geregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och behandling av trafikoffer.
mot · GK02So205 · 1996-10-07 00:00:00 — Landstingens och sjukvårdens resurser krymper. Närmare tiomiljarder kronor skall sparas , somen allt äldre befolkning kräver mer vård. Sjukvårdensresurser måste därför på bästa sätt optimeras ochförebyggande vård har redan ifrågasatts.Sverige har byggt upp bra förebyggande vård med gottresultat. Den svenska mödra- och barnahälsovården har bidragit till den lägstaspädbarnsdödligheten i världen och har fortfarande endödlighet under en promille. En bra preventiv verksamhet har naturligtvisvarit en starkt bidragande orsak till detta.Inom barnahälsovården är t.ex. bedömning av barns tillväxt och utvecklingväsentlig för att tidigt kunna diagnosticera neuropediatriska ochneuropsykiatriska tillstånd. Detta är handikapp som kräver storasamhällsinsatser i form av vård och omsorg. Ju tidigare diagnos desto bättreprognos. Likaså utgör fyraårskontrollen ett viktigt instrument att identifierabarn som av olika anledningar inte följer en "normal" utveckling.Det vore därför olyckligt om denna vård nedmonteras i brist på pengar. Detskulle vara önskvärt att man istället, efter möjliga effektiviseringar,fortsätteratt bedriva en kvalitativt bra preventiv mödra- och barnahälsovård genom attlåta patienterna betala delar av den. finns ett högkostnadsskydd vidsjukdom vilket också skulle kunna hjälpa dem som har en svag ekonomi.Detsamma gäller mammografiscreening som är en väl så viktig preventivåtgärd. Det är glädjande att de landsting som beslutat att dra in sinscreening har ändrat sig. Även här skulle man mycket väl, liksom vidgynekologisk kontroll, kunna ta ut patientavgifter.Mammografiscreening upphör vilket är olyckligt. Viddenna ålder är incidensen av bröstcancer som störst, vilket motiverarscreening även hos kvinnor . Alltfler kvinnor har idaghormonsubstitution , , vilket kan öka förekomstenav bröstcancer. Varför inte erbjuda mammografi vartannat åt mot full avgift?Patienter har en benägenhet att slarva med den här typen av undersökningar,om de inte kallas automatiskt.Det är bättre att behålla en bra effektiv förebyggande vård till en visskostnad för patienten än att av ekonomiska skäl rasera en väl fungerandeverksamhet.För samhället är det i högsta grad angeläget att satsa på preventiv vård föratt hitta sjukdomar i ett tidigt stadium. Det är lönsamt både ur den enskildesoch samhällets perspektiv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av förebyggande vård,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientavgifter i förebyggande vård.
mot · GK02So206 · 1996-10-07 00:00:00 — Värdig behandling i livets slutskede I samband med genomförandet av Ädel-reformen och deförändringar i ansvarsfördelning mellan landstingen ochkommunerna som följde av denna, utgjorde frågan om defärdigbehandlade patienterna en viktig del avöverenskommelsen. De medicinskt färdigbehandladepatienterna kom ansvarsmässigt att överföras påprimärkommunerna.Nu har så förflutit efter reformens genomförande att man kan sesåväl de positiva som negativa effekterna av densamma. En negativ effekthar blivit frågan om behandlingsansvaret i livets slutskede beträffandepatienter som då anses vara färdigbehandlade ur strikt medicinsk mening.Vid åtskilliga tillfällen har dödssjuka patienter flyttats frånlandstingssjukhustill primärkommunala inrättningar. Inte sällan har sedan patienten avliditinom loppet av någon eller . har såväl patienten somdennes anhöriga protesterat mot förflyttningen, men principen om detformella ansvaret har slutligen vägt tyngre än humanitära bedömningar.Detta är mycket otillfredsställande.Dödssjuka patienter skall inte behöva förflyttas mot sin vilja bara av denanledningen att det formella betalningsansvaret motiverar detta. Hänsynentill patienten måste här få väga tyngst. Detta förhållande visar sig brista inuvarande finansieringsmodell med delat betalningsansvar. En finansierings-modell som bygger på en allmän obligatorisk försäkring som förordas frånmoderat håll, skulle helt eliminera dessa konflikter mellan huvudmän.Patienterna skulle då kunna behandlas bättre, slippa förflyttningar och kännastörre trygghet.Med anledning av ovanstående anser vi att nuvarande regler vad gällerbetalningsansvar i liknande fall måste ändras så att patientens vilja får vägatyngre än frågan om huvudmännens betalningsansvar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna vad gäller betalningsansvar vid vård av dödssjukapatienter.
mot · GK02So208 · 1996-10-07 00:00:00 — Ersättning för psykologisk utredning och behandling De psykiska problemen åsamkar samhället mycket storakostnader både direkt och indirekt. En del av dessa kostnaderskulle kunna reduceras om adekvat behandling sattes in påtidigt stadium.Samhället belastas med betydande kostnader på grund av att personer ejrehabiliteras för återgång till arbetslivet. Det är otillfredsställande attresurserför tidiga arbetsrehabiliterande insatser liksom medel för kortande avvårdköer i alltför ringa omfattning används för psykologisk utredning ochbehandling.Forskningsresultat visar i allt större omfattning på de psykologiskafaktorernas inverkan för såväl motivation som uppkomst av ohälsa. Dvs.behovet att arbeta med de psykologiska faktorer som kan såväl motverka sombidra till motivation för rehabilitering liksom de ohälsoframkallandefaktorerna.Därför är det nödvändigt att psykologisk behandling hos legitimeradpsykolog ersätts via på samma sätt som gäller förbehandling av somatiska sjukdomar, utförda av legitimerade läkare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för psykologisk behandling hos legitimerad psykologvia .
mot · GK02So209 · 1996-10-07 00:00:00 — Medicinsk forskning om kvinnor I vårt förändrade samhälle intar kvinnorna allt högre tjänsterpå arbetsmarknaden. Kvinnor konkurrerar med männen påmännens villkor, som ansvaret för hem och barnfortfarande ligger i huvudsak på kvinnan. Kvinnor är pågrund av detta utsatta för en ökad mängd stressjukdomar.Antalet kvinnor som får hjärtinfarkter ökar drastiskt, men kvinnor harsvårare att klara en infarkt. Det är också svårt att få rätt medicindoseringbl.a.för hjärtbesvär.Doseringen av medicin vid olika sjukdomstillstånd utgår från den manligakroppen, och det saknas normer för medicindosering för kvinnokroppen. Dethar gjorts undersökningar av hur väl en man tål olika mediciner ochdoseringsmängd men motsvarande undersökningar för kvinnor saknas.Trots att vi nu befinner oss har ingen förändring skett.Under 80-talet ökade ohälsotalet för kvinnor, medan det minskade för män.Trots att kvinnors särskilda hälsoproblem nu uppmärksammas, saknas detnormer för medicindosering baserade på kvinnokroppen. Därför behövs detsnarast direktiv för hur dessa normer skall tas fram. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att medicinskforskning skall ta fram doseringsnormer för medicin till kvinnorbaserade på den kvinnliga kroppen.