ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02K534 · 1996-10-07 00:00:00 — Direktval till stadsdels- och kommundelsnämnder Flera kommuner har infört kommundelsnämnder ellerstadsdelsnämnder. Ett av de syften som anförs i sambandmed sådana reformer är att återföra besluten till en nivånärmare medborgarna än vad kommunfullmäktige eller andracentrala nämnder kan sägas utgöra.Det är viktigt att öka medborgarnas delaktighet och inflytande över sinvardag och sin närmiljö. Det har växt fram en misstro mot den etableradepolitiska och offentliga beslutsmakten. är det fler och flermedborgare som tar olika initiativ för att påverka: skriver insändare,medverkar på möten, driver daghem, skolor och omsorgsverksamhet ialternativ regi m.m. Människors vilja att påverka är stor, däremot är det färreän tidigare som väljer de traditionella politiska kanalerna för att få gehör försin åsikt.Stadsdels- eller kommundelsnämnder kan medverka till att minskaavstånden mellan förtroendevalda och väljare. För att detta skall lyckas är detviktigt att medborgarna i direkta val får möjlighet att själva utse sinarepresentanter i stadsdels/kommundelsnämnderna. är detta inte möjligt.Istället utses ledamöterna i stadsdels/kommundelsnämnderna indirekt genombeslut i kommunfullmäktige.Det finns få positiva erfarenheter av stadsdels/kommundelsnämndernär det gäller att skapa en ökad medborgerlig aktivitet och delaktighet. Utandirektval riskerar reformer av den här typen att enbart bli en omstruktureringav det kommunala beslutsfattandet, utan att det inneburit att medborgarna fåttökad möjlighet till insyn och inflytande.Enligt vår upfattning krävs en lagändring som ger möjligheten att prövadirektval till stadsdels/kommundelsnämnder i valet . Ett försök meddirektval 1998 skulle göra det möjligt att klara ut en rad olika frågeställ-ningar. Det handlar bl.a. om effekterna av att en stadsdels/kommundelsnämndkan få en majoritet som inte motsvarar den som finns i kommunfullmäktige.Riksdagen har 1996.06.23 fattat beslut om försöksverksamhet med lokalastyrelser med föräldramajoritet inom skolan. Syftet är att pröva nyastyrelseformer och öka föräldrainflytandet. I och med denna försöks-verksamhet har man öppnat för nya styrelseformer som också innefattardirektval av ledamöter i de lokala styrelserna. Det bör mot denna bakgrundvara väl så intressant att också ge kommunerna möjlighet att pröva direktvaltill stadsdels/kommundelsnämnder. har redan lämnat in enhemställan om att få genomföra sådana försök, så viljan finns.Nuvarande lagstiftning bör därför förändras så att den ger en möjlighet attgenomföra försök med direktval till stadsdels/kommundelsnämnder i enlighetmed ovanstående, redan i valet . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktval till stadsdels/kommundelsnämnder i samband med valet1998.
mot · GK02K537 · 1996-10-07 00:00:00 — Runt om i genomförs nu en centralisering av statligamyndigheter. Detta drabbar inlandet och de mestglesbefolkade områdena hårdast. Den personliga kontaktenvid t.ex. skatteärenden eller ärenden hos kronofogdenförsvinner för många.Mot denna bakgrund bör regeringen göra en översyn om möjligheten tillinrättande av medborgarkontor på orter där statliga myndigheters verksamhetupphört eller planeras att upphöra.Den personliga kontakten mellan personal och medborgare som byggts uppunder har medfört att förståelse skapats för vissa åtgärder, ochmyndigheternas handlande har därmed underlättats. Möjligheten till personligvägledning och hjälp inom ramen för myndighetens verksamhet ärutomordenligt viktig och kan aldrig ersättas med telefonservice.Därför bör modellen med så kallade "medborgarkontor" prövas. Olikamyndigheter kan då samlas under ett och samma tak, om än i mindre skala änidag. Den viktigaste delen finns dock kvar, nämligen medborgarkontakten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av möjligheten att tillskapa s.k. medborgarkontor.
mot · GK02K538 · 1996-10-07 00:00:00 — Missbruk av alkohol är ett av de största samhällsproblemen iSverige. Man beräknar att av den svenskabefolkningen har alkoholproblem. Konsekvenserna äromfattande, inte bara vad gäller resursanvändningen inomsjukvården, utan också vad gäller produktion ocharbetskapacitet.I den offentliga och privata representationen anses av traditionalkoholservering ingå. Den offentliga representaionen kritiseras dock ofta utebland allmänheten. Det är stötande att politiker och grupper i samhället somhar goda inkomster dessutom i respresentationssammanhang ofta bjuds påmåltider där alkohol i olika former förekommer. Det gäller såväl företag somstatliga eller kommunala bolag/myndigheter.Riksdagen skulle kunna vara föregångare i det offentliga livet med attinföra alkoholfri representation i alla de sammanhang där står somvärd. bör också rekommendera statliga och kommunalabolag/myndigheter/förvaltningar att helt avstå från eller kraftigt minskatillgången på alkohol vid representationstillfällen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att utredamöjligheten att införa alkoholfri representation när är värd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekommendation till statliga och kommunalabolag/myndigheter/förvaltningar att helt avstå från eller kraftigt minskatillgången på alkohol vid representationstillfällen.
mot · GK02K601 · 1996-10-07 00:00:00 — i ett demokratiskt land är dess själva fundament. Genomfria och hemliga val befäster vi vårt demokratiska styre ochväljer de människor och de partier vi vill skall representeraoss och vår vilja. Därför är själva valproceduren en viktigoch central handling som vi genomför vart fjärde år.I praktiskt taget alla länder i västvärlden är det den enskilde röstande somsjälv stoppar sin valsedel i urnan. Detta för att befästa att det just är denenskilde som genom sin handling väljer sina representanter. Det anses som ensjälvklarhet. Dock inte i vårt land. I är det en anonym valförrättaresom "hjälper" oss att lägga ner de tre valsedlarna i tre separata valurnor.Skälet till att man i inte tillåter den röstande att själv lägga nervalsedeln i urnan är enligt att det är valförrättaren som skallkontrollera att det bara finns en valsedel i kuvertet och att kuverten hamnar irätt urna. Tydligare kan man inte omyndigförklara en befolkning. Det somanses som en demokratisk rättighet i de allra flesta andra länder anser man iSverige att väljarna inte kan klara av. Har man rätten att välja derepresentanter som skall styra i kommuner, landsting och i är manockså kapabel att veta vilken valurna valsedel skall läggas i.Därför skall det självfallet vara möjligt även i vårt land att personligenlägga valsedlarna i var och en av de tre valurnorna - under överinseende avvalförrättarna. Vallagen bör därför ändras så att detta uttryckligen framgår. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om proceduren vid allmänna val.
mot · GK02K604 · 1996-10-07 00:00:00 — Rösträtt och valbarhet för invandrare EU:s direktiv /80/EG innehåller bestämmelser för rösträttoch valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare somär bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. Dennareviderades (96/30/EG) till att även gälla de nyamedlemsländerna , och , iSveriges fall kommunal- och landstingsval.För del innebär direktivet och dess tillägg i korthet att alla EU-medborgare som varit skrivna i ska få rösträtt ikommunal- och landstingsval, samt ha rätt att kandidera i samma val.Rösträtten och rätten att kandidera till förtroendeposter är grundläggandedemokratiska rättigheter, det handlar om rätten att vara en aktivsamhällsmedborgare och kunna delta i och bidra till de beslut som gemen-samt tas av och om samhället.Det är av yttersta vikt att denna möjlighet ges även för utländskamedborgare i , men får invandrare rösträtt till kommunal- ochlandstingsval först efter att ha haft uppehållstillstånd i tre år.Det är högst orimligt att olika regler ska gälla för invandrare från EU ochandra invandrare. För att undvika att A- och B-lag skapas bland invandraremåste samma regler gälla för invandrare oavsett varifrån de kommer. Dettorde därför vara lämpligt att alla invandrare ges rösträtt samt rätt attkandidera till såväl kommunal-, landstings- som riksdagsval efter ett årsvistelse i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla invandrare skall få rösträtt till kommunal-, landstings- ochriksdagsval, tillika rätt att kandidera efter att ha varit skrivna i iettår.
mot · GK02K7 · 1996-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:36 Den regionala samhällsorganisationen Enligt regeringens förslag angående försöksverksamhet medändrad regional ansvarsfördelning kommer uppgifter attfördela statsbidrag för regional kulturverksamhet att tilldelasde regionala självstyrelseorganen i , län ochGotlands kommun.Några detaljerade förslag om hur detta ska ske redovisas inte utanregeringen avser återkomma med förslag i nästa års budgetproposition.Enligt min mening måste ett sådant förslag vidgas och inte enbart avseanslag till kulturinstitutioner vilka fördelas av Statens kulturråd.Bidragen måste ha en klar regional profil, i annat fall förstärks enbartinstitutionerna i residensstaden/den större orten. Allt tal om vikten av "kulturi hela landet" kommer annars att utebli. Studier i vårt grannland visaratt om en regionstad förstärks så utarmas omlandet. Kommunernas ochföreningarnas roll i regionen måste beaktas. Det nationella ansvaret somavspeglas i årets kulturproposition och i budgetpropositionen måste fåordentligt genomslag i försöksverksamheten. Jag anser dessutom att de medelsom utgår till länsstyrelserna för satsningar inom kulturens områdeockså måste vävas in i sammanhanget.En dialog mellan stat, landsting, kommun och föreningsliv är en nöd-vändighet om kulturen inte enbart ska förbehållas institutionerna och denstörre orten i regionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturanslag till de föreslagna regionförbunden.
mot · GK02K701 · 1996-10-07 00:00:00 — Etiska normer för meningsutbyte över Internet och liknande nätverk Värdet av de ökade möjligheter som erbjuds människor attföra ett offentligt samtal över Internet och därmed jämställdanätverk kan inte överskattas. öppnas oanade möjligheteratt sprida information och kunskaper. Möjligheter öppnassom kan tillgodose ett modernt föränderligt samhälles behovav att snabbt och effektivt tillgodogöra sigkunskapstillväxten.Internet möjliggör för människor med speciella intressen och erfarenheteratt föra ut dessa och komma till tals i ett utvecklande meningsutbyte medandra, som delar dessa intressen och erfarenheter, eller som ifrågasätter democh då utsätter dem för en konstruktiv granskning. Det är inte tal om annat änatt denna möjlighet rymmer en enastående utvecklingspotential.Redan efter den korta tid systemet funnits kan tvyärr konstateras att mycketmissbruk förekommit. Det mest stötande är att det utnyttjats för att kränkaenskilda människor, för att ifrågasätta meingsföreträdares omdöme ochförmåga att framföra ståndpunkter och för ogrundat och grovt förtal intesällan med inslag av hot, allt i syfte att förhindra det fria åsiktsutbytet.Liknande företeelser är inte okända i sammanhang där debatter förs.Tvärtom, de har från och till förekommit i de flesta mediala sammanhang.Efterhand har man emellertid i våra traditionella media funnit synnerligeneffektiva former för att ingripa mot och korrigera sådana tendenser.När det gäller meningsutbyte inom Internet och liknande nätverk för debattoch dialog synes utvecklingen ha varit för snabb. Lagstiftningen har intehunnit att behandla denna nog så komplexa frågeställning. Det behövs etiskanormer för hur en fri debatt skall kunna föras inom Internet och andra nätverkför kommunikation, utan att intressenter eller aktörer utsätts för någon formav missfirmelse eller annan skändlighet som kränker individen eller hindrarett fritt meningsutbyte. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till etiska normer fördatabaserad kommunikation i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K704 · 1996-10-07 00:00:00 — Närradiostationen i fälldes , vid flera rättegångar, enligt lagen om hets motfolkgrupp för propaganda mot judar som enligt flerabedömare var den grövsta som förekommit i någotvästeuropeiskt land efter andra världskriget.Sändningstillståndet drogs in och var undernågra år borta ur etern.Nu har sändningarna återupptagits. Innehållet är i princip av sammakaraktär som tidigare och mycket av det material som sänds ut är repriser avgamla program . Tonen har dock gradvis blivit råare och merhätskt antisemitisk. En nyhet tycks vara att man nu också bedriver hets mothomosexuella - en annan av de grupper som den "klassiska" nazistiskapropagandan vände sig mot.Förhoppningsvis blir det efterhand möjligt att på nytt inför domstol prövaom bryter mot lagen om hets mot folkgrupp. Vad som dockredan nu kan konstateras är att de ansvariga systematiskt utvidgat sinsändingstid, så att den nu () är så omfattande som iveckan. Så fort någon annan förening upphör med närradiosändningarnatycks passa på att begära att få den lediga tiden - och har av alltatt döma lyckats mycket väl. Den på så sätt stegvis utökadesändningstiden har inte fyllts med nytt material utan med ännu en omgång avprogram som redan sänts gång på gång av Radio Islam.Det måste enligt min mening ifrågasättas om det verkligen är meningen atten viss förening, därtill en som tidigare fått sitt tillstånd indraget, på detta sättskall kunna bre ut sig över en allt större del av den tillgängliga tiden förnärradioprogram. Regeringen bör få uppdrag att skyndsamt seöver de regler som gäller i detta avseende. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enskilda föreningars möjlighet att utan begränsning lägga sig tillmed allt längre sändningstid i närradion.
mot · GK02K705 · 1996-10-07 00:00:00 — Som en målsättning för presstödet har angetts, att det skallverka för att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden isyfte att främja en allsidig nyhetsförmedling ochopinionsbildning. Dessa förhoppningar har dock aldrigkunnat infrias. Trots ett omfattande stöd med stora kostnaderför skattebetalarna har ett stort antal tidningar tvingats tillnedläggning. Detta torde bero på att presstödspengarna intehar använts till att minska beroendet av statliga bidrag ellertill seriösa rationaliseringsåtgärder. Pengarna har i stället tillstor del använts för att täcka löpande utgifter.Presstödsreglerna har ändrats ett stort antal gånger. Det har ständigt funnitsett behov av nya förändringar, och antalet pressutredningar har varit många.Detta borde ha lett till slutsatsen, att presstödet i sig är ett orimligtsystem,som bör avskaffas. Regeringen har dock - trots det ansträngdastatsfinansiella läget - inte vågat ta detta steg utan föreslår en i stort settoförändrad anslagsnivå.Regeringen föreslår att utvecklingsstödet till dagspressen avvecklas. Dennaavveckling bör inkludera även driftsstödet och samdistributionsrabatten.Moderata samlingspartiet har upprepade gånger föreslagit ett gradvisavskaffande av presstödet. Detta bör ske i två etapper. För budgetåret 1997bör en nedskärning ske av regeringens föreslagna med300 , och det resterande beloppet bör lyftas bort ur budgetenför 1998.Avvecklingen av presstödet underlättas av att vi i en annan motion föreslåratt reklamskatten tas bort och att en neutral tidningsmoms på 21 procentinförs.Presstödsnämnden kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla ochkan avvecklas fr.o.m. . De resterande uppgifterna, såsombevakning av lån från , kan till dess att denna verksamhethelt har avvecklats, handläggas av Kammarkollegiet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,1.2. att beslutar anslå för utgiftsområde 1 anslag E2. Presstödet 1997 i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att avvecklas fr.o.m. budgetåret1998 och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m. övertasav Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K706 · 1996-10-07 00:00:00 — Fortsatt presstöd till kristna fådagarstidningar -94 underströk vikten av att värnamångfalden, detsamma gör även kulturpropositionen. Det ärdärför anmärkningsvärt att de tre kristna fådagarstidningarnaPetrus, Hemmets Vän och Sändaren i kulturpropositionen1996/97:3 föreslås uteslutna från presstödet, medan de övrigafår fortsatt stöd. Skillnaden är att de nämnda tre tidningarnaär politiskt obundna, och inte, som t.ex. tidningenBroderskap, knutna till ett visst politiskt parti. Det är orimligtatt tänka sig att dessa tre tidningar, som liksom Broderskap,vänder sig till en läsekrets, inte skulle få presstödenbart av det skälet att de inte stöder något parti. Broderskapdäremot, skulle få presstöd blott och bart därför att manstöder Socialdemokraterna.Det är därför angeläget att slå vakt om såväl den politiska, religiösa ochideologiska mångfalden genom att bevilja dessa tre tidningar fortsattpresstöd. Finansieringen av den besparing som bortfallet av de tre tidningarnaskulle innebära (av presstödet) bör lämpligen ske genom enomfördelning inom anslaget.Skulle likväl gå på regeringens proposition bör man beakta detanställningsansvar som tidningarna har gentemot de journalister man tecknatavtal med och bevilja tidningarna en längre tids avveckling, t.ex. , iställetför det enda år som regeringen föreslår som avtrappning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningarna skall beviljasfullt presstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid en avveckling av presstödet medge en avtrappning .
mot · GK02K707 · 1996-10-07 00:00:00 — Skydd av krypterade radio- och TV-tjänster 1993 antog en lag om förbud för vissavkodningsutrustning (piratdekoderlagen). Den trädde i kraft1 januari 1994.Avsikten med denna lag är att förhindra användning av olaglig utrustningför avkodning av krypterade tjänster för radio- och TV-tjänster. De företagsom i sysslar med sådana tjänster beräknar att de på grund avförekomsten av olaglig utrustning för avkodning åsamkas en förlust på cirka880 per år.De lagligt arbetande företagen tvingas på grund av användningen av dessapiratdekoder höja sina avgifter, vilket i sin tur drabbar såväl abonnenter somupphovsmännen till programmen. De senare går miste om ersättning enligtupphovsrätten.I dag kan konstateras att lagen har visat sig bristfällig. Den synes medgeimport, marknadsföring, innehav och utnyttjande av piratdekoderutrustning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder syftande till attbegränsa tillgången till piratdekoderutrustning i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GK02K708 · 1996-10-07 00:00:00 — Stödet till radio- och kassettidningar Enligt regeringens budgetförslag skall det statliga stödet tillradio- och kassettidningar uppgå till för1997. För budgetåren 1998 och 1999 beräknas stödet uppgåtill för resp. år.Av regeringens överväganden framgår att betydande konstnadsminskningarav det nuvarande stödet kommer att kunna göras genom att ökaanvändningen av digital taltidningsteknik.Enligt vår uppfattning finns det ingen anledning att skjuta kostnadsminsk-ningarna då dessa kan göras . Genom att låtataltidningssystemet baseras på öppna system som Internet och World WideWeb kan det statliga stödet till radio- och kassettidningar minskas redanfr.o.m. Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga stödet till radio-och kassettidningar minskas till en tredjedel av det nuvarande . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anslå för utgiftsområde 1anslag E 3. Stöd till radio- och kassettidningar 1997 i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GK02K710 · 1996-10-07 00:00:00 — Yttrandefrihet är en av det demokratiska samhällets grunder.Den är absolut och får inte ifrågasättas så länge den inteanvänds till att förtrycka andras yttrandefrihet. Demokratiförutsätter också att alla har möjlighet att yttra sig ochdärigenom påverka samhället.Koncentrationen av ägande och makt i medierna till några familjer ochandra maktgrupper ökar. och imperium är tvåexempel. Denna maktkoncentration försämrar de reella möjligheterna att frittframföra åsikter för breda folkgrupper och innebär att alltfler opinioner ochåsiktsströmningar blir ohörda och osynliga. Mångfalden minskas och ikombination med att reklamfinansieringen blir en allt vanligare intäktskällalikformas innehållet än mer.För några år sedan fördes en livlig debatt om maktkoncentrationen inommedia. Ett råd för mångfald inom medierna med uppdrag att se över makt-koncentrationen tillsattes. kan vi konstatera att inte mycket händer.Konkurrensverket kan inte heller uträtta så mycket med nuvarande lagar. Vårbestämda uppfattning är att ägar- och maktkoncentrationen måste motverkasgenom ny lagstiftning. En möjlighet kan vara maximering av marknads-andelar för privata ägare inom olika delar av medierna.Vi anser att rådet för mångfald bör ersättas med en parlamentarisk bered-ning där samtliga partier i ingår. Beredningens uppdrag skall varaatt komma med förslag på lagändringar som minskar ägar- och maktkon-centrationen på medieområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den tillsätter en parlamentariskberedning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K711 · 1996-10-07 00:00:00 — Presstödets ändamål är att garantera publicistisk mångfald iopinionsbildning och nyhetsförmedling, att åsikter bryts motvarandra och att verkligheten speglas och analyseras utifrånskilda perspektiv.Sedan presstödet infördes har dock medielandskapet förändrats i ett flertalavseenden. Viktigast är att konkurrensen om annonsintäkterna har skärpts itakt med att nya kommersiella medier etablerats på marknaden. Menförutsättningarna har också förändrats på en annan mycket konkret punkt somrör möjligheterna för editionerade dagstidningar att verkligen presterapublicistisk mångfald och att kvalificera sig för presstöd.Idag tillåts gemensam redaktionell text och bild i en editioneradtidning för att respektive edition skall bli presstödsberättigad. Enligt detförslag som regeringen nu lagt på bord skall den andelen höjas till49 procent.Alltså kommer det om den regelförändringen blir verklighet att i framtidenfinnas unikt material i varje edition.Dagstidningen rymmer dock inte enbart egenpublicerad redaktionell text iform av åsikter, analyser, nyheter och reportage. En dagstidning har också enviktig instrumentell funktion att fylla. TV-programmen skall redovisas liksomaktiekurser, valutakurser, fonder m m. Ett material som inte produceras avredaktionen och som oavsett om tidningen väljer olika leverantörer av dessatablåer och tabeller till olika editioner räknas som gemensamt innehåll. Detinnebär i sin förlängning att väsentliga artiklar som borde finnas i samtligaupplagor inte kan redovisas fullständigt eller måste skrivas om.I princip har det förstås alltid varit så men det som skett sedan presstödetinfördes är att det instrumentella materialet vuxit mycket kraftigt i omfatt-ning. När presstödet infördes fanns två TV-kanaler och ett fåtal radiokanaler.Idag upptar TV- och radiotablåerna avsevärt utrymme i dagstidningen. Det-samma gäller börsinformation.Mot bakgrund av ovanstående är det befogat att justera i presstödsanvis-ningarna på så sätt att den nämnda typen av instrumentellt material betraktassom neutralt när producenten för unikt respektive gemensamt material skallberäknas i olika editioner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade beräkningsgrunder för presstödet.