ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02K407 · 1996-10-07 00:00:00 — Gemensam ombudsman för mänskliga rättigheter Vi har, med all rätt, olika företrädare för utsatta grupper iSverige. En jämställdhetsombudsman, endiskrimineringsombudsman, en barnombudsman med mera.Jag ser med växande oro hur grundläggande mänskligarättigheter kränks i och tyvärr också i vårteget land. Grupper som är utsatta för dessa kränkningar ärbland annat invandrare, flyktingar och flyktingbarn, menäven misshandlade kvinnor, homosexuella, psykiskt sjuka,handikappade, uteliggare, arbetslösa och utförsäkrade.Om regeringen skulle utse en ombudsman för respektive grupp skulle detbli inflation och misskreditering av ombudsmannaämbetet. ser jagbehovet av att någon eller några tar tillvara dessa gruppers utsatthet. Varförinte göra om alla dessa ombudsmän till en enda ombudsman med tillräckligaresurser för de grundläggande mänskliga rättigheterna. Dennes uppgift kundedå vara att övervaka samt vara en pådrivande, stark initiativtagare för att fåfram förändring i rätt riktning.En gemensam ombudsman för mänskliga rättigheter skulle ge en annandignitet och slagkraft till ämbetet och vara ett sätt att återfå förtroendetfrånallmänheten och drabbade grupper. Min vision är att en ombudsman för demänskliga rättigheterna också ska kunna kopplas till FN:s övriga arbete förbevarande av dessa rättigheter. Detta skulle vitalisera humanismen i Sverigeoch ge klara signaler till omvärlden att fortfarande föregår med gottexempel när det gäller att förebygga olika kränkningar av de mänskligarättigheterna.Någon ny ombudsmannainstitution behöver ej inrättas utan uppdraget börges till någon redan existerande ombudsman. Allra lämpligast vore i och försig att JO, JämO, DO, BO och lades samman institution under . I andra hand skulle de fyra sistnämnda läggassamman till en institution under . Det är viktigt att påpeka att ensådan institution borde omfatta ett antal ombudsmän som sinsemellanfördelar arbetsuppgifterna ungefär så som justitieombudsmännen nu gör ochatt inget i och för sig hindrar att arbetsuppgifterna och befogenheternabestäms - av lagstiftaren - olika för olika arbetsfält. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam ombudsman för mänskliga rättigheter.
mot · GK02K408 · 1996-10-07 00:00:00 — Information mellan offentligt reglerade institutioner och vårdnadshavare Enligt 6 kap har den som har vårdnaden omett barn ansvar för barnets personliga förhållanden och skallse till att barnets behov blir tillgodosedda. Vårdnadshavaresvarar även för tillsyn och skall bevaka att barnet fårtillfredsställande utbildning och försörjning. För att förhindraatt barnet orsakar skador hos andra har vårdnadshavare attsvara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpligaåtgärder vidtas. Detta ansvar och dessa skyldigheter gällerupp till det att barnet fyllt 18 år.Även för tiden efter 18-årsdagen föreligger vissa skyldigheter förvårdnadshavare.FN:s barnkonvention definierar också barn som personer under 18 år.Samtidigt som detta ansvar och dessa skyldigheter vilar på föräldrar/vårdnadshavare så föreskrivs viss sekretess t ex inom hälso- och sjukvårdeneller på andra områden även gentemot föräldrar/vårdnadshavare. Genom dettainskränks föräldrars möjlighet att hålla sig informerade om ett barns totalalivssituation. Därmed inskränks också möjligheten att på ett tillfredsställandesätt vidta de åtgärder som syftar till att ta ansvar för barnets personligaförhållanden och behov. Det är möjligt att det i vissa sammanhang kan varabefogat med viss sekretess. Troligen är det nuvarande sekretesskyddet alltföromfattande för att föräldrar/vårdnadshavare ska kunna fungera på etttillfredsställande sätt inom sitt ansvarsområde. Regeringen bör därför utredasekretessbestämmelserna ur ett perspektiv som syftar till att geföräldrar/vårdnadshavare adekvat information om omständigheter rörandederas barn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om sekretessbestämmelserna med syfte att geföräldrar/vårdnadshavare adekvat information om omständigheter rörandederas barn.
mot · GK02K409 · 1996-10-07 00:00:00 — Sekretess för nämndemäns personuppgifter Genom beslut vid 1993/ändradessekretesslagen för att stärka skyddet för uppgifter om vissaoffentliganställdas bostadsadresser, hemtelefoner ochpersonnummer. Motivet för denna ändring var att skyddapersoner vid domstolar som i sin rättsutövning riskerar attutsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgifternakommer ut.En annan grupp inom rättsutövningen som också riskerar att utsättas förvåld eller annat allvarligt men, är våra lekmannadomare (nämndemän). Någotsekretesskydd för dessa personers uppgifter om bostadsadresser, hemtele-fonnummer och personnummer finns emellertid inte.Detta måste anses otillständigt. Lekmannadomare skall naturligtvis hasamma skydd mot våld, hot eller annat allvarligt men som övrigdomstolspersonal, eftersom de deltar i rättsprocessen på exakt samma villkoroch deras mening har samma röstvärde.Lekmannainflytandet i våra domstolar är en betydelsefull och omistlig delav vårt rättssamhälle och måste naturligtvis, för att kunna utövas på ettoklanderligt sätt, åtnjuta samma skydd som den ovan angivna lagstiftningenger anställd personal vid domstolarna.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att sekretesslagen ändras så att sammasekretesskydd tillerkänns nämndemän som domstolspersonal i övrigt ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02K411 · 1996-10-07 00:00:00 — I nuvarande lagstiftning får registrering med hjälp avpersonnummer endast ske när det är klart motiverat medhänsyn till registrets ändamål, vikten av en säkeridentifiering eller av annat beaktansvärt skäl. Denregisteransvarige har alltså bevisbördan för attpersonnummer skall få finnas i ett personregister.Datainspektionen prövar halten i de skäl som åberopas.Användandet av personnummer i registersammanhang är härigenombegränsat. Denna begränsning skapades i syfte att skydda den personligaintegriteten samt att försvåra samkörning av olika register.Denna koncentration på begränsning av personnummeranvändning som ettmedel att öka integritetsskyddet kan i vissa fall istället öka riskerna för attenpersons integritet kan kränkas. Handläggare och andra måste vara säkra på attde uppgifter som används verkligen gäller rätt person.Om man t.ex. förbjuder personnummeranvändning hos en registeransvarig isyfte att försvåra att viss samkörning av register ska kunna göras, finns idagändå möjligheten att samköra på andra personuppgifter. Samkörningen blir dåinte så exakt och kan leda till sammanblandningar och felaktigheter.Personnummer skulle kunna utgöra en viktig del av det personligaintegritetsskyddet genom att det ger en säker identifiering innebärande attsammanblandningar och felaktigheter kan undvikas.Därför bör lagstiftningen koncentreras på persondatabehandlingen i sig.Om denna bedöms som nödvändig och väsentlig måste personnummer kunnaanvändas för att ge en säkrare persondatahantering.Regeringen bör därför se över bestämmelserna vad gäller användandet avpersonnummer för att lätta på de restriktioner som finns för sådantanvändande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av översyn av bestämmelserna vad gäller användande avpersonnummer.
mot · GK02K412 · 1996-10-07 00:00:00 — Europeiska unionens rättsliga dokument Offentlighetsprincipen är en grundpelare för det svenskastatsskicket och den svenska demokratin. Principen anses hastor betydelse för den öppna politiska debatten ochmeningsutbytet i samhället. Därför omfattas inte degrundläggande demokratiska dokumenten såsomförfattningar, beslut av svenska myndigheter, yttranden avsvenska myndigheter samt officiella översättningar av sådanadokument av upphovsrätt (jämför 1 kap 9 § lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk). Omdenna information hade omfattats av upphovsrätt hade detinneburit en kraftig inskränkning av den svenska demokratineftersom spridande av sådan information endast vore möjligtmed statsmaktens samtycke.Sedan inträdet i Europeiska unionen (EU) är EG-rätten (förordningar,direktiv etc) att betrakta som inhemsk. Samma skäl som ovan gäller dennatyp av information.Motsvarande information från EU omfattas dock av upphovsrätt, ochtillstånd krävs således för att förmedla informationen. Denna ordning kan intevara förenlig med den svenska offentlighetsprincipen och strävandena motökad öppenhet inom EU, dvs medborgares rätt och möjlighet att ta del avoffentlig information och offentliga beslut.Ett första led vad gäller offentlighet och en ökad insyn i EU är att undantaunionens rättsliga dokument från upphovsrätt i syfte att undanröja hinder förspridande av EG-information. har olika privata intressen ensamrätt tillspridning av sådan information, och upplåter denna information mot en högkostnad. Det är inte acceptabelt att tillgången till sådan information skallbegränsas av privata intressenters vilja att göra pengar på information avbetydelse för demokratin i . Informationen är för övrigt delvisbekostad av den svenska medlemsavgiften och därmed indirekt av svenskaskattebetalare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Europeiska unionens officiella dokument ej skall omfattas avupphovsrätt.
mot · GK02K415 · 1996-10-07 00:00:00 — En allt större del av den nazistiska och rasistiska propagandasom bedrivs i och i resten av världen sker i daggenom musik. Aktiva nazister lär sig spela några ackord ochuppträder som rockgrupper med antisemitiska, rasistiska ochvåldsförhärligande texter. Förutom vid konserter spridsdenna musik nu också i stora upplagor som cd-skivor. Ianslutning till denna verksamhet produceras också påkostadeoch ofta professionellt gjorda musiktidningar som går ut istora upplagor. Det mest kända svenska exemplet ärtidningen som torde vara en av landets mestspridda ungdoms- och musiktidningar.Det är uppenbart att åtskilliga av de budskap som framförs inom dennanazistiska musikindustri måste anses falla under de bestämmelser om hetsmot folkgrupp som vi har i svensk lagstiftning. Det är ocksåuppenbart att denna musikindustri är den nazistiska rörelsens främsta medelför att dra in pengar och locka nya personer till sig. En samfälld bedömningfrån landets främsta kännare av de nazistiska grupperingarna i är attdessa till mycket stor del är beroende av musikindustrin för att överlevaoch nyrekrytera. framstår mer eller mindre som ett europeisktcentrum för produktion av nazistisk musik på skiva.Det har också visat sig att det är svårt att utreda yttrandefrihetsbrottinom den nu gällande preskriptionstiden, alltså . Tryckfrihetsförord-ningens ettårsregel har visat sig svår att tillämpa för nya tekniska medier.Starka skäl talar därför för att preskriptionstiden förlängs så att polisensutredningsmöjligheter förbättras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om förlängd preskriptionstidtill för misstänkta yttrandefrihetsbrott genom upptagningar.
mot · GK02K416 · 1996-10-07 00:00:00 — Preskriptionstiden för rasistisk text I denna motion föreslås att preskriptionstiden för rasistisktext förlängs.I rasistisk verksamhet används bland annat rasistiska texter - tryckta ellerframförda som sångtexter. Det finns åtskilliga exempel på sådana texter somkunnat bli föremål för rättsliga åtgärder, men där den relativt kortapreskriptionstiden gjort att det när texten upptäckts varit för sentattinleda en rättslig process.Jag anser att kampen mot rasism skall föras så effektivt som möjligt.Därför bör preskriptionstiden för rasistisk text förlängs. bör hosregeringen begära förslag till lämplig lagändring. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring attpreskriptionstiden för rasistisk text förlängs.
mot · GK02K417 · 1996-10-07 00:00:00 — Grundregeln är att sekretess gäller inom hälso- ochsjukvården enligt sekretesslagens (1980:100) 7 kap. 1 §.Sekretessen kan brytas enligt bestämmelser i 14 kap. 2 §.Efter det att sekretesslagen trätt i kraft diskuterades bl.a.frågor om vilka uppgifter som kan lämnas ut från sjukvården. I en pro-memoria (Ds Ju 1981:17) "Sekretesskydd och informationsbehov" behand-lades sekretessen inom hälso- och sjukvården och i förhållandetill främst polis och åklagare. Vissa lättnader i sekretessen för uppgifter omgrövre brottslighet till polis och åklagare föreslogs. I propositionen1981/82:186 grundad på promemorian lämnades förslag till ett tillägg till 14kap. innebärande att personal inom hälso- och sjukvården och socialtjänstenskulle få rätt att till polis och åklagare lämna uppgifter som angår misstankeom brott, för vilket inte var stadgat lindrigare straff än fängelse . Ipromemorian hade föreslagits detsamma med undantag av att promemorie-förslaget innebar att uppgifter skulle få lämnas ut till polis och åklagare ävenvid misstanke om försök till brott där straffet inte var lindrigare än två år.Hade vi haft en lag som ger polis och åklagare rätt att få bryta sekretessenäven vid misstanke om försök till brott där straffet inte är lindrigare än tvåårhade spanings- och utredningsverksamheten underlättats bl.a. för polis ochåklagare inom i deras arbete att försöka klara uppalla de skottlossningar och beskjutningar som där förekommit mellan outlaw-mc-klubbmedlemmar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring isekretesslagen att uppgifter får lämnas ut till polis och åklagare även vidmisstanke om försök till brott där straffet inte är lindrigare än .
mot · GK02K418 · 1996-10-07 00:00:00 — Anspelningspornografi, där vuxna klär ut sig till barn, har enväxande marknad i . Skalan är glidande, frånreklamens försåtliga antydningar där unga modeller itjugoårsåldern klär sig barnsligt eller beter sig barnsligt medtummen i mun, tofsar i håret och gosedjur i famnen, tillsexfilmer med vuxna utklädda till barn. Sådana filmer bjudsut på den norska porrmarknaden och enligt norskkriminalpolis är det en svensk firma som står bakom utbudet.En framställning av en vuxen som klär ut sig till barn är självklart inte attanse som otukt. Det är först när själva framställningen är ägnad att gesexuella associationer, t ex syftar på sexuella förbindelser mellan barn ellermellan barn och vuxna. Utvecklingen är oroande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anspelningspornografi i alla dess former förbjuds.
mot · GK02K420 · 1996-10-07 00:00:00 — Sekretess och samarbete över sektorsgränser Sekretesslagen innehåller regler om förbud att under vissaomständigheter lämna ut allmänna handlingar och omtystnadsplikt i det allmännas verksamhet. I 7 kap. 4 § finnsde särskilda reglerna för sekretess inom socialtjänsten.Sekretess gäller både i förhållande till allmänheten ochmellan olika myndigheter. Kommunens centrala nämnderutgör egna myndigheter. Även lokala kommundelsnämnderbetraktas oftast som egna myndigheter. Sekretess kan ocksågälla inom en och samma myndighet om den är uppdelad iolika verksamhetsgrenar som är att betrakta somsjälvständiga gentemot varandra. Erfarenheten visar att blandannat dessa bestämmelser ställer till problem i arbetet medden enskilde.Nödvändigheten av samarbete över sektorsgränser och mellan myndigheterblir allt tydligare i takt med att kraven på effektivisering ökar. Menframförallt är en väl fungerande samverkan mellan verksamheter som bedrivsi offentlig regi nödvändig för att insatser för den enskilde ska kunna utformasutifrån ett helhetsperspektiv med individen i centrum.Gamla strukturer förändras då nya kommunala organisationsmodellerprövas. Till exempel är den kommunala organisationen oftast densammaför alla barn oavsett ålder. Omsorgen om såväl förskolebarn som skolbarnligger då på samma förvaltning. Att gamla strukturer på detta sätt förändrasfår inte förhindra eller försvåra det gemensamma arbetet för individens bästa.Inom vissa områden har väl fungerande modeller utvecklats för samarbete.Men sekretesslagens nuvarande utformning är en försvårande omständighet itill exempel samarbetet mellan barnomsorg, skola och socialtjänst. Av sammaanledning kan även samarbetet mellan primärvård och landstingsvårdförsvåras till men för patienten.En ändring av sekretesslagen för att komma tillrätta med dessa problem ärdärför angelägen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ändring av sekretesslagen.
mot · GK02K421 · 1996-10-07 00:00:00 — Gång på gång har det visat sig, att vår lagstiftning inte gerönskad möjlighet att bekämpa rasism.Åtskilliga exempel på verksamhet med tydlig rasistisk tendens kanavfärdas med att den rasistiska tendensen inte kan bevisas. Det gäller tillexempel korsbränning och bränning av dockor. Själva bränningen är tydligeninte förbjuden i lag, men den sätter skräck i människor, som uppfattarhändelsen som ett hot.Ett flertal förslag på lagändringar har offentligenframförts av . Det gäller till exempel förslagom att straffbelägga all spridning av rasistiska budskap, organisering avrasistisk propaganda och stöd - även ekonomiskt - av rasistisk verksamhet.Riksdagen bör hos regeringen begära lagförslag, som förbättrar våramöjligheter att bekämpa rasismen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i aktuellalagar att möjligheterna att bekämpa rasism förbättras genom att t.ex. allspridning av rasistiska budskap, organisering av rasistisk propaganda samtstöd till rasistisk verksamhet straffbeläggs.
mot · GK02K422 · 1996-10-07 00:00:00 — beslutade att införa ett straffrättsligt skyddmot olaga diskriminering av homosexuella (16 kap 9 § BrB)samt ett förstärkt straffrättsligt skydd mot förtal ochförolämpning på grund av någons homosexualitet (5 kap 5 §BrB). Det finns däremot inget skydd mot hets mot folkgruppför homosexuella (16 kap 8 § BrB samt 7 kap 4 § 11 TF).Det är uppenbart att skyddet mot hets mot homosexuella inte är tillräckligt.En översyn av bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och brottsbalkenbör därför ske. Homosexuella tillhör de klassiska, ideologiska måltavlorna förnazistiska och fascistiska idéer. Det borde följaktligen ingå i den lagstiftningsom förbjuder hetsande mot folkgrupp.Våld mot homosexuellaMycket tyder på att våldet mot homosexuella är väsentligtmer utbrett än våldet i allmänhet. har mångaenskilda fall uppmärksammats, och bredare undersökningarbekräftar detta. En stor del av det riktade våldet mothomosexuella har ideologiska övertoner. Man går från ordtill handling.Det är viktigt att samhället reagerar starkt mot dessa övergrepp. Tystnadentas oftast till intäkt för ett fortsatt våld mot en grupp människor somfortfarande tvekar eller är rädda att göra en anmälan. De rapporter som fram-kommit måste leda till någon slutsats, något agerande från regeringens sida.Genom att lägga till homosexuella i lagstiftningen om hets mot folkgruppvisar lagstiftaren att man inte accepterar de uttryck som är tillåtna iord. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hets mot homosexuella i tryckfrihetsförordning och brottsbalk.
mot · GK02K423 · 1996-10-07 00:00:00 — Bärande av mask vid demonstration Det förekommer att demonstranter söker dölja sinidentitet genom att vid demonstration bära stickade huvor,masker eller liknande. Detta strider enligt vårt förmenandemot hela demonstrationsidén. Man kan på goda grundermisstänka att den som bär "rånarhuva" vid demonstration ärute i helt andra syften än att fredligt demonstrera för sinaåsikter. Varför skulle man annars vilja dölja sitt ansikte?Därför bör demonstrationstillstånd kunna förenas med villkoratt deltagarna uppträder öppet, utan maskering.Samtidigt bör det framhävas att rätten att demonstrera för att ge uttryck förkritik, krav, protest, åsikt etc är en grundlagsfäst rättighet och börnaturligtvisså förbli. Det är en självklarhet. Vi skall vara rädda om och värnademonstrationsfriheten. Fria medborgare i ett demokratiskt samhälle skallöppet kunna manifestera sina åsikter genom demonstrationer och då kunnapåräkna polisens skydd.Det har tidigare påpekats att regeringsformen lägger hinder i vägen för denbegränsning av demonstrationsfriheten som här föreslås. Om detta vill viframföra följande:Utan att regeringsformen lägger hinder i vägen kan polisen vid till-ståndsprövning för demonstration ange vissa regler och krav för endemonstrations genomförande. Det kan röra sådant som tid, plats, marsch-vägar etc. Härvidlag bör även krav kunna ställas på att deltagarna skalluppträda utan sådan maskering som är till för att dölja de demonstrerandesidentitet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbud mot att bära mask för ansiktet vid demonstration skallkunna påbjudas om polisen vid tillståndsgivningen så finner lämpligt.
mot · GK02K428 · 1996-10-07 00:00:00 — Preskriptionstiden för rasistisk musik Musik är för många människor ett viktigt sätt att uttryckaåsikter och känslor. Detta gäller inte minst ungdomar.Rasism och nazism har kommit in i vårt samhälle mer ochmer . Brott har begåtts med rasistiska motiv,en del mycket allvarliga. Unga människor dras i vissa fall tillden musik som förmedlar detta budskap.Sverige anklagas för att ha blivit en för dem som vill producera ochge ut musik med rasistiskt och nazistiskt innehåll. Från länder som t exTyskland kommer anklagelser att är ett av de få länder där bandenkan producera och sprida sin musik.Visserligen är det förbjudet enligt lagen om hets mot folkgrupp att spridabl a musik med detta innehåll, men preskriptionstiden för brottet är endast ettår och därför är det svårt för åklagaren att hinna föra upp fallet i domstol ochfå det behandlat innan preskriptionstiden löpt ut. Producenterna ger utmusiken i mycket liten upplaga för att låta preskriptionstiden börja löpa ochsedan när "faran är över" massproducera och distribuera sina alster. Det ärett sätt att kringgå den svenska lagstiftningen.För att motverka att rasistisk eller nazistisk musik sprids i och från Sverigebör preskriptionstiden för brottet förlängas avsevärt. Detta bör ges regeringentill känna . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av preskriptionstiden vid utgivning av rasistisk ellernazistisk musik.
mot · GK02K429 · 1996-10-07 00:00:00 — I 2 kap 1 § första stycket 6 regeringsformen står: "Varjemedborgare är gentemot det allmänna tillförsäkradreligionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andrautöva sin religion." En livsåskådning är antingen religiöseller inte religiös. Regeringsformen ger inte de icke-religiösanågon rätt att utöva sin livsåskådning.Den som deltar i kyrkliga ceremonier i har grundlagsskydd fördetta, men inte den som deltar i borgerliga, civila ceremonier med motsvaran-de eller liknande funktioner som vissa kyrkliga ceremonier.Det enklaste är att i den citerade lagtexten ändra "religionsfrihet" till"religions- och livsåskådningsfrihet", samt efter "religion" tillägga "ellerlivs-åskådning". Dämed jämställs andra livsåskådningar med de religiösa. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en sådan ändring i regeringsformen att andralivsåskådningar jämställs med de religiösa i enlighet med vad i motionenanförts.