mot · GK02A260 · 1996-10-07 00:00:00 — Arbetslöshetsersättning till medlemmar i ekonomiska föreningar Det förefaller som om det har det sketten markant förändring av arbetslöshetskassornas bedömningi fråga om rätten till arbetslöshetsersättning för medlemmar iekonomiska föreningar. Denna rätt har i och för sigifrågasatts även tidigare, men uppenbarligen har kassornablivit mera restriktiva . Kassornas förändradeinställning kommer till uttryck genom att allt flermedlemmar i ekonomiska föreningar vägras ersättning medhänvisning till att de är att betrakta som företagare i enlighetmed lagen om arbetslöshetsförsäkring ().Några exempel på situationer där medlemmar i ekonomiska föreningarvägrats ersättning är följande:Exempel 1Ett sk bykooperativ med ca 50 medlemmar bedriveräldreomsorg i form av hemtjänst och boende för äldre. Isamband med att man påbörjar byggandet av bostäder föräldreboendet, anställs styrelsens då arbetslöse ordförandesom arbets-/projektledare för bygget. Arbetsuppgifterna är ihuvudsak administrativa. När byggnationen är färdig upphöranställningen och ordföranden återgår till arbetslöshet.Vederbörande kassa har ifrågasatt ordförandens rätt tillersättning med hänvisning till att han var att betrakta somföretagare vid den fortsatta arbetslöshetens inträde.Exempel 2Tre arbetslösa kvinnor inleder diskussionermed kommunen om att starta ett sk personalkooperativ föratt bedriva barnomsorg. Enligt de preliminära planerna skallverksamheten starta påföljande höst. Tiden dessförinnanskall de använda bland annat för att förbereda sig för attdriva verksamhet i egen regi, dvs företag. Som ett led iförberedelserna bildar och registrerar kvinnorna enekonomisk förening. Alla tre är, förutom medlemmar,styrelseledamöter. Medlemmarna är anslutna till olikakassor. Vederbörande kassa har ifrågasatt en av kvinnornasrätt till ersättning för tiden efter föreningens registrering medhänvisning till att hon därmed blev företagare i ALF:smening.Exempel 3En arbetslös kvinna med specialkunskaper inom alternativhälsovård ansluter sig till en ekonomisk förening medändamål att tillhandahålla medlemmarna lokaler,marknadsföring, administrativ service m m. Genomsamarbetet i föreningen skall medlemmarna fungera som ettcenter för alternativ hälsovård. Kvinnan deltar i vissamedlemsaktiviteter, dvs aktiviteter som ankommer påmedlemmarna för att hålla nere kostnaderna, men har intenågra egna inkomstbringande uppdrag. Medlemskapet är iförsta hand en investering för framtiden och ett sätt attbibehålla kontakten med verksamhetsområdet.Vederbörande kassa har ifrågasatt kvinnans rätt till ersättning med hänvis-ning till att hon som medlem i föreningen är att betrakta som företagare iALF:s mening.Exempel 4En arbetslös kvinna bildar tillsammans med ett tiotal andraen ekonomisk förening med ändamål att från en gemensamlokal sälja medlemmarnas hantverk. I samband medbildandet utses hon till styrelseledamot. Eftersomverksamheten är under uppbyggnad, har föreningensförsäljning ännu inte påbörjats. Meningen är att föreningenskall fungera som kommissionär för medlemmarna.Vederbörande kassa har ifrågasatt kvinnans rätt till ersättning medhänvisning till att hon är medlem och styrelseledamot i föreningen ochdärmed att betrakta som företagare i ALF:s mening.Exempel 5En arbetslös kvinna är medlem i ett sk föräldrakooperativ iform av en ekonomisk förening. Föreningens verksamhetomfattar 15 daghemsplatser och antalet medlemmar är i regeldet dubbla, eftersom båda föräldrarna förutsätts varamedlemmar. Kvinnan har, i likhet med de andramedlemmarna och för övrigt medlemmarna i de flestaföräldrakooperativ, arbetsplikt i föreningen, dvs hon ärskyldig att utföra oavlönat arbete i föreningens verksamhet.Under arbetslösheten har arbetsplikten omfattat i genomsnittca . I regel är det fråga om uppgifterutanför omsorgsverksamheten. har kvinnan haftuppdrag som styrelseledamot och firmatecknare i föreningen.Vederbörande kassa ifrågasätter i ett preliminärt beslut kvinnans rätt tillersättning med hänvisning till att hon genom sitt engagemang iföräldrakooperativet är att betrakta som företagare enligt . Efter begäranom omprövning finner kassan att hon visserligen är företagare, men medbegränsat engagemang. Hon beviljas därför ersättning. Enligt beslutetupphör dock rätten till ersättning om hon "... under arbetslösheten utökarverksamheten som företagare ...", dvs om arbetsplikten eller det frivilligaengagemanget i föreningens verksamhet utökas iveckan. Från kassans sida påpekar man också att man med tvekan godkäntkvinnans förklaring "... då vi anser att du satt med i styrelsen förföreningen samt redan då fick vara med och teckna firman".Vad är då bakgrunden till kassornas förändrade syn på medlemskap iekonomiska föreningar? Paradoxalt nog verkar det som om den ändring avlagtexten som gjordes , i syfte att förtydliga och begränsaföretagarbegreppet, fått en motsatt effekt. Ändringen gjordes påinitiativ av arbetsmarknadsutskott (1992/93:AU17) som, medanledning av ett antal motioner i frågan, ansåg att tolkningen av företagar-begreppet blivit alltför vidsträckt. Man hänvisade bland annat till attanhöriga till enskilda företagare förvägrats ersättning. Utskottet uppmanadedärför regeringen att lämna förslag i ärendet.I propositionen (prop. 1992/93:150) föreslår regeringen att det i lagtextenskall slås fast att endast den, som äger (direkt eller indirekt) någon del av ennäringsverksamhet som han eller hon aktivt deltar i och har ett väsentligtinflytande över, betraktas som företagare. Förslaget i propositionen innebar,förutom att det infördes en definition av företagarbegreppet i själva lagtexten(4 § tredje stycket ), en nyhet såtillvida att ägandet och deltagandet i denaktuella näringsverksamheten är en absolut förutsättning för att någon skallkunna klassas som företagare enligt lagen.Tar man fasta på ordalydelsen innebar förslaget en nyhet även i fråga omvilken grad av inflytande som krävs. I den nya lagtexten används i ställetbegreppet väsentligt inflytande. Med tanke på förslagets bakgrund borde detdärför tolkas så att det krävs en högre grad av inflytande enligt den nyalydelsen.Det är uppenbart att företagarbegreppet i numera tolkas vidlyftigareän tidigare i samband med ekonomiska föreningar.En annan omständighet som kan ha haft betydelse för kassornasförändrade bedömning, i varje fall , är en dom från länsrätten iStockholms län. Domen meddelades 1995 12 05. Domens betydelse ligger iatt det är första gången domstolen tillämpar den nya lagtexten påmedlemskap i ekonomisk förening. Närmare bestämt på en medlem i ett skarbetskooperativ med tio medlemmar som tvingades gå ner i arbetstid pågrund av arbetsbrist. Kassan ansåg att personen i fråga på grund av sinställning i föreningen inte var berättigad till ersättning. Länsrätten gjordeingen ändring med motiveringen att den klagande uppfyllde kriteriet omdelägarskap och om deltagande i verksamheten samt även kriteriet omväsentligt inflytande. Länsrätten säger bl a ".... i egenskap av delägare meden röst på föreningsstämman måste han anses ha ett sådant inflytande ...".Huruvida bedömningen blivit en annan om föreningen haft 15, 40 eller flermedlemmar utvecklar man inte närmare.Det är uppenbart att länsrättens motivering vad beträffar frågan ominflytandet kan tolkas så att alla som har en röst på föreningsstämman ävenhar väsentligt inflytande och att storleken därvid saknar betydelse. Det äruppenbart att vissa kassor tagit fasta på detta. Skulle domen vinna laga kraftär det risk för att bedömningen blir allmän. Ovanstående exempel, inte minstexempel 5, visar hur orimlig en sådan situation skulle vara. Enbartföräldrakooperativen omfattar ju ca 1 500 enskilda föreningar med, lågträknat, 50 000 medlemmar.Det kooperativa sättet att starta och driva företag har blivit ett påtagligtinslag . är detta alternativ det enda tänkbaraeller möjliga sättet att skapa sysselsättning eller annars få något gjort. Undernuvarande förhållanden utgör reglerna om arbetslöshetsersättning mångagånger ett avgörande hinder. Länsrättens motivering i ovan redovisade domsamt det faktum att kammarrätten vägrat prövningstillstånd kan bero på inte förmått omfatta problemet i hela dess vidd. Enskilda individer kaninte invänta framtida domstolsutslag eftersom man är beroende av sinersättning, och inte kan avvakta en prövning som kan ta innanslutgiltig dom. Regeringen bör därför mot bakgrund av ovanstående se överden gällande lagstiftningen i syfte att undanröja de problem och hinder somhar uppkommit med anledning av den tolkning som tillämpas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de problem som uppkommit med anledning avarbetslöshetskassornas tolkning av rätten till ersättning vid arbetslöshet förmedlemmar i ekonomiska föreningar,2. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagstiftningen isyfte att undanröja de problem och hinder som har uppkommit medanledning av den tolkning av reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning förmedlemmar i ekonomiska föreningar som tillämpas.