mot · GJ02Fö15 · 1996-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:159 Effektivare gränskontroll "Effektivare gränskontroll"bäddar för Schengen!Vad gäller ?Det är i huvudsak polisen, tullen och som svarar för kontrollen vid den svenska gränsen. Polisenhar huvudansvaret för personkontrollen vid gränserna ochTullverket och får medverka i kontrollenom polisen begär detta. Den deltagande personalen har dåsamma befogenheter som en polisman. Någon uttryckligskyldighet att medverka i polisens kontroll finns inte fördessa myndigheter (kontrollen avser i första hand inresa tillSverige, eftersom någon utresekontroll i princip inteförekommer i ). Polisen är däremot skyldigenligt tullagen att bistå tullen vid kontroller vid begärandärom.Lagen (1982:395) om medverkan vid polisiärverksamhet (LKP) kom till i syfte att göra det möjligt för enkustbevakningstjänsteman att göra snabba ingripanden i de fall polis inte ärtillgänglig. Lagen gäller enligt sin 1 § när bedriverövervakning till havs och i kustvatten samt i och för atthindra brott mot föreskrifter i lagar och andra författningar som gäller:1. skyddsobjekt och militära skyddsområden,2. jakt,3. fiske,4. bevarande av den miljön och annan naturvård,5. trafikregler och säkerhetsanordningar för sjötrafiken,6. åtgärder mot vattenförorening från fartyg,7. dumpning av avfall i vatten,8. kontinentalsockeln,9. fornminnen och sjöfynd,10. fartygs registrering och identifiering,11. skydd för den miljön mot andra förorenade åtgärder än sådanasom avses i 6 och 7,12. märkning och användning av oljeprodukter.Nuvarande bestämmelser ger en tjänsteman vidKustbevakningen, liksom tulltjänsteman eller särskiltförordnad passkontrollant, samma befogenheter som en polishar i motsvarande situation när denne medverkar vidkontrollen.Sjöpolisutredningen tog i sitt betänkande Översyn av sjöpolisen (SOU1992:51) upp frågan om befogenheter enligt LKP ävenkunde anses gälla i hamnområden inom det fysiska övervakningsområde somanges i 1§. Utredaren kom fram till att befogenheterna bör anses gälla ävendär. I SOU 1996:41 Statens maritima verksamhet står: "Polisen har i principexklusiva befogenheter att utöva brottsbekämpande verksamhet på land. (KBV torde dock kunna gå i land och ingripa vid omedelbara förföljandensom startat till sjöss. LKP anses dessutom gälla i hamnområden ochliknande). "har i samråd med ()utfärdat föreskrifter (RPS FS 1995:9) om medverkan vidin- och utresekontroller. Föreskrifterna innebär att skallmedverka i polisens inresekontroll genom att utföra passkontroll till sjössoch, på begäran, medverka vid utresekontroller. I SOU 1996:41 Statensmaritima verksamhet står: "Övervakning och kontroll till sjöss utförs av polisoch kustbevakning och innefattar såväl rutinkontroller riktade motfritidsbåtstrafiken som ingripanden mot misstänkt "människosmuggling"med större fartyg. "Tullens och medverkan vid utlänningskontrollensträcker sig till granskning av pass och resehandlingar samt om de tillståndsom krävs finns. Om det behövs ytterligare utredning lämnas ärendet vidaretill polisen.Yttre gränskontrollutredningen har i sitt betänkande (SOU 1994:124) bl.a.föreslagit att skall ges ett visst självständigt ansvar förutlänningskontrollen till sjöss och därvid ges befogenheter att agera vidbrottsmisstankar i enlighet med vad som föreskrivs i LKP. Förslaget hardelvis genomförts i de av utfärdade föreskrifterna, menklara befogenheter för att ingripa vid misstänktmänniskosmuggling saknas alltjämt.Både Yttre gränskontrollsutredningen och Sjöverksamhetskommitténföreslår ett tillägg i LKP i denna del.Vad föreslås ipropositionen?I propositionen föreslås ändringar i utlänningslagen(1989:529) och i lagen om medverkan vidpolisiär övervakning (1982:359). Ändringarna innebär delsatt tullen och blir skyldiga att bistå polisenvid kontroll av utlänningars inresa till och utresa frånSverige, dels att får i uppgift att utövasådan kontroll i fråga om sjötrafiken.Enligt regeringen är syftet med lagändringarna att stärka samverkan mellanberörda myndigheter (, polisen och tullen) vidövervakningen av gräns samt att med nuvarande resurser så långtmöjligt effektivisera verksamheten.Anpassning till EUArbete med att åstadkomma fri rörlighet för personer och engemensam invandrings- och asylpolitik, innefattande ävenformerna för utlänningskontroll vid EU:s yttre gränser, pågårinom ramen för tredje pelare. Tvåkonventionstexter har utarbetats avseendeutlänningskontrollen vid den yttre gränsen: delsSchengenavtalet och dess tilläggskonvention (vilka harantagits av tio av EU:s medlemsstater och gäller sedan den26 för sju av dessa länder), dels Yttregränskontrollskonventionen (YGK) vilken är upprättad meninte undertecknad av samtliga medlemsstater (den har inteännu trätt i kraft).Vad som står om passerande av den yttre gränsen (mot tredje land) iYGK:n beskrivs på följande sätt i Fakta Invandrings- ochflyktingpolitiken i den europeiska unionen (1994:4): "Passerande skall skevid auktoriserad gränskontroll. Den som passerar på annat ställe skall kunnastraffas därför. De delar av gränsen där auktoriserad gränsövergång inte finnsskall hållas under effektiv bevakning av bl.a. mobila enheter.Gränskontrollen skall utföras av behörig myndighet i enlighet med nationelllag och konventionen. "Följande står om person från tredjeland och beskriver vad som står i artikel7 i konventionen: "Villkoren för inresa är att resenären har giltigtresedokument och att resenären i förekommande fall har visering. Vidare attresenären inte får utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet och att hanseller hennes namn inte förekommer på den lista över oönskade personer sombeskrivs i artikel 10. Resenären måste kunna visa upp dokument som för-klarar syftet och villkoren för resan. Resenären skall ha tillräckliga medelbåde för vistelsen inom Gemenskapen och för återresa till hemlandet. "I artikel 10 behandlas den gemensamma lista som skall upprättas över depersoner som medlemsstaterna skall vägra inresa: "Listan skall kontinuerligtuppdateras. Beslut att föra upp en person på listan skall basera sig på det hotpersonen kan utgöra mot allmän ordning och säkerhet i en medlemsstat".Man kan föra upp en person på denna lista om han dömts till fängelse eller har begått ett allvarligt brott. Inte nog med det, om detföreliggervälgrundad anledning att tro att personen kommer att begå ett allvarligt brotteller utgöra ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet, kan personenockså föras upp på listan. Detta kan också ske om personen begått ettallvarligt eller flera mindre allvarliga brott mot reglerna för inresa.Under , tull och kustbevakning i FaktaEuropa Gränskontrollfrågor och EU i korthet (1994:3) kan man läsa att denyttre gränskontrollkonventionen ställer bl.a. krav på tullens effektivitet ochatt dessa förändringar berör främst tullen, polisen och kustbevakningen.Vidare anförs : "Ny lagstiftning är nödvändig, inte minst för att definieraräckvidden av myndigheternas befogenheter. "I betänkandet Varu- och personkontroll vid EU:s yttre gräns (SOU1994:124) står det att det med stor sannolikhet kommer krav påutresekontroll vid de yttre gränserna, vilket inte är obligatoriskt i . Vidare anförs att det synes råda stor enighet inom EU att kontrollen vidde yttre gränserna skall vara stark och att "- - - vad detta innebär i nulägetärsvårt att definiera". Det anförs också att "- - - vid ett ikraftträdande avnågon av de konventioner som är under utarbetande kan en skärpning avkontrollen krävas i vissa avseenden". Följande rader kan också vara värda attnotera:"Briser i den yttre gränskontrollen kan leda till att förbjudna varor ochoönskade personer sprids över hela EU:s territorium. "I senaste regleringsbrev står det: "Kustbevakningensperson- och varukontroll vid EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivågenom en effektiv patrullering. Det skall finnas förmåga att ingripa mot varjemisstänkt överträdelse av gällande bestämmelser. "Regeringen skriver i propositionen: "Vilka åtgärder från svensk sida somkan komma att krävas till följd av framtida överenskommelser mellan EU:smedlemsstater rörande den yttre gränskontrollen får bli föremål för prövningnär sådana överenskommelser föreligger." Härav vill man göra sken av att dei propositionen föreslagna förändringarna inte är en följd av EU-medlemskapet och förberedelserna inför det av regeringen önskademedlemskapet i Schengen-samarbetet.Men man konstaterar att gränser sedan den 1 januari1995 till stor del utgör EU:s yttre gräns, och man poängterar Sverigesansökan om observatörsstatus i Schengen-samarbetet med sikte påmedlemskap.SchengenavtaletFri rörlighet för personer genom slopandet avgränskontrollerna beskrivs ofta som en enastående frihet förEU-staternas befolkningar. som de inre gränsernaoch tullkontrollerna monteras ned skall medborgarnagaranteras bibehållen säkerhet. Detta skall ske genom ettomfattande kontrollprogram som innefattar ett europeisktdataregister med personuppgifter av olika karaktär, enspeciell EU-poliskår, med fingeravtryck ochövervakningskameror.Det blir en fri rörlighet under hård kontroll. de gröna vill attde inre gränskontrollerna bibehålls, och vi motarbetar planerna på denutökade kontrollapparaten.Flera av har redan avkriminaliserat narkotikainnehav förpersonligt bruk, och i framförallt och är planerna långtgångna för en legalisering. , , , , ochGrekland har redan genomfört avkriminalisering av personligt innehav avnarkotika, dvs det är fortfarande förbjudet men ger inget straff.Innan vi blev medlemmar i kunde tullen göra stickprovskontroller utanatt behöva ha fattat särskild misstanke. får ingen sådan rutinmässigkontroll göras, utan de regler som gäller för svensk tull vid EU:s inre gränserfrån och med är övergångsregler som gäller tills vidare.De ger tullen sämre befogenheter om man jämför med hur det var föreSveriges EU-medlemskap, men inte så dåliga som blir fallet om blirmedlem av Schengen-samarbetet. Tullen får nu inte ingripa vid inre gränsutan misstanke. Det måste finnas indikationer som ger anledning anta att detförekommer smuggling. Inom Schengen krävs "konkret brottsmisstanke" föratt tullen eller polisen ska få ingripa vid gränsen.Man kan jämföra med den nordiska passunionen, som alltid har tillåtittullen att göra stickprovskontroller. Rätten till slumpvis kontroll av depersoner som passerar gränsen har inget att göra med rätten att röra sig frittutan visum eller uppehållstillstånd.Narkotikabeslagen i fram till EU-inträdet gjordes till 80-90procent i slumpmässiga kontroller vid gränsen. Resten beslagtogs efter tips,spaning och underrättelseverksamhet, dvs den taktik som Schengenarbetetgår ut på. Ändå anammar man från regeringens sida Schengenländernasstrategi för att bekämpa narkotikahandel och annan brottslighet. Strategin gårut på att helt förlita sig på den yttre gränskontrollen och ökat polisiärtsamarbete. Det ska bli lättare för polisen att jaga stora narkotikasmugglareöver Schengengränserna. Det är ett bra komplement till alla andra medel vihar i narkotikabekämpningen, men inte alls tillräckligt. De yttre gränsernaska även stärkas med hjälp av ett omfattande dataregister med personligauppgifter över människor man anser sig ha anledning att misstänka för attkomma att begå brott, framförallt illegal invandring. Därmed blir det bådekrångligare och svårare för människor som bor utanför Schengenområdet attresa in. Den fria rörligheten ökar alltså för människor (och medsmuggladnarkotika) som reser inom Schengen men beskärs för dem som t ex ska tilleller från , för att inte tala om utomeuropeiska asylsökande flyktingar.Nej till Schengen och ja tillöversyn!Miljöpartiet de gröna motsätter sig ett svenskt medlemskap iSchengen-samarbetet. Vi anser att avtalet medför attgränserna öppnas för knarket medan murarna blir högre förflyktingar. Slopandet av de inre gränskontrollerna medförkrav på ökad polismakt.Miljöpartiets uppfattning är, till skillnad från regeringen, att flykting- ochasylpolitiken inte skall överföras till gemenskapslagstiftningen.Vi anser att man kan effektivisera och stärka samarbetet mellan berördamyndigheter. Vi anser att detta är särskilt viktigt beträffande skydd av denmarina miljön, möjlighet att ingripa vid människosmuggling ochnarkotikabekämpning.När det gäller människosmuggling vill vi poängtera att det är mot dem somsmugglar människor som vi vill skapa möjligheter för myndigheterna attagera mot. Absolut inte flyktingarna som söker skydd i vårt land. Idesperation och när man flyr för sitt liv är man oerhört sårbar och man blirlätt föremål för skrupelfria smugglare som i syfte att tjäna pengar fraktardessa människor, i många fall utan mat och vatten eller i containrar utantillräckligt med luft att andas. Om regeringen får som den vill och Sverigeskulle bli medlem av Schengen-samarbetet, är det inte svårt att tänka sig attmänniskosmuggling ökar, till följd av de gemensamma asylbestämmelsernamot "tredje land". Detta är en utveckling som vi starkt motsätter oss.Behovet som många människor har av att fly från sina hemländer lär ju inteminska bara för att blir medlem i Schengen-samarbetet.Vi anser att skall bedriva en generös flykting- ochinvandrarpolitik.Vi delar som sagt bedömning att samverkanmellan polis och kan intensifieras. Det kan t.ex. vara att iförväg samplanera patrulleringen till sjöss, utnyttja möjligheten att "mixa"besättningar och se över möjligheterna till samlokalisering i hamnar ochlokaler m.m.Sjöverksamhetskommittén föreslår att reglerna för Kustbevakningenstjänstemän bör ses över, eftersom de har tillkommit successivt och återfinns iflera olika författningar. föreslår att reglerna börges en konsekvent utformning och i möjligaste och lämpligaste mån samlas ien särskild författning. I SOU 1996:41 framhåller Sjöverksamhetskommitténatt befogenheter att verka i hamnar och liknande områdenpå land inte är tillräckligt klart uttryckta. Detta har också Kustbevakningenframhållit och man säger att en översyn är påkallad. Vi anser att man i denöversyn vi föreslår bör överväga reglering så att när Kustbevakningenbedriver övervakning till havs och i kustvatten samt i och Mälarenför att förhindra brott osv. skall lagen också tillämpas på öar, skär och ihamnområden.Vi anser att en översyn skall göras, innan man ändrar de lagar som nuregeringen föreslår. I avvaktan på detta hemställer vi därför att propositionenavslås.Vi anser att det är bättre att en samlad bedömning görs med syfte atteffektivisera och samordna verksamheten för att därefter återkomma medförslag om en samlad särskild författning, istället för att, som regeringen nugör, bädda för Schengen-samarbete och inrikta sig enbart på kontroll avutlänningars inresa till och utresa från . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avslå propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av reglerna för Kustbevakningenstjänstemän,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan mellan polisen ochKustbevakningen.