mot · GJ02T52 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik syn påITI propositionen lämnar regeringen förslag till enövergripande IT-strategi i syfte att rikta nationens samladekrafter mot informations- och kunskapssamhällets krav ochbehov. Vi kristdemokrater har en annan uppfattning om IT-strategin, främst när det gäller val av medel för att nå målenoch statens roll.Utvecklingen av informationsteknik går med stor kraft och svindlandehastighet. Tekniken påverkar alla människors liv, på arbetet, , ivården och i skolan. Tekniken innehåller många fördelar och positivamöjligheter, men den innebär också nackdelar och hot. Därför är det viktigtatt det politiska systemet följer teknikutvecklingen, lever med i skeendet ochvid behov snabbt vidtar åtgärder.Vingar åt människans förmågaVåren 1994 tillsatte den dåvarande fyrpartiregeringen en , sammansatt av ett antal ansvariga statsråd ochledande representanter för näringsliv, utbildningsväsende ochförvaltning. På några få månader utvecklades ett dokument,"Vingar åt människans förmåga", fullt av både visioner ochkonkreta åtgärdsförslag.Tillbaka till dåtidenDen valde det svenska folketsocialdemokratin till regeringsmakten, på ett valprogram somenkelt kan summeras som "Tillbaka till dåtiden". En snabbåterställarpolitik genomfördes och visionerna om ett Sverigei högteknologins framkant lades åt sidan.Stora och oroande luckorDen , efter det att IT-kommissionentillsatts och mer än1 1/efter det att den presenterat sin rapport, harsocialdemokratin äntligen samlat sig till ett rejält arbete, enIT-proposition, ett dokument, som är nästan kliniskt befriatfrån framåtsyftande visioner. Ytligt sett är propositionen etterkännande av den av fyrpartiregeringen tillsatta arbete, där de flesta av de konkreta förslagenhar tagits tillvara. finns stora och oroande luckor.Omvärlden har inte stått stilla som regeringenavvaktat. Mycket har hänt, både med tekniken i sig och i samhället i stort. Deflesta kommuner och landsting i har påbörjat mycket stora satsningar.Ett medvetande har spritt sig i stora befolkningslager och användandet harökat lavinartat. Tiotusentals jobb har försvunnit, mer eller mindre på grund avIT, medan tiotusentals andra arbeten har skapats, också på grund av IT. Avdetta märks inte något i regeringens proposition. Det märks inte heller i denbilaga som kallas faktaunderlag, men där författarna redan på första sidankonstaterar att mycket redan var föråldrat när rapporten skrevs.Regering i dåtidRegeringen lever i dåtid. Ett exempel ges på sidan 54 där detnoteras att industriföretaget omsätter 30miljarder kronor på mobiltelefoni. Den rätta siffran för1995 är och 1996 lär det bli över 70miljarder. Ingen av alla de människor som arbetat medpropositionen i departement, parti och ämbetsverk hade ensfantasi eller förmåga att söka informationssida påInternet för att kontrollera denna enkla faktauppgift. Vadvärre är, ingen av alla dessa människor verkar ha en intuitivkänsla för vårt största och internationellt mest framgångsrikaelektronikföretag.När regeringsombildningen presenterades , omnämndesinte IT med ett enda ord. Vem som ska svara för berördesinte alls i den information som flödade ut ur , inte ens som ettmedel för "det livslånga lärandet" som angavs som en av hörnstenarna iregeringens politik. Detta är symptomatiskt och oroande. Informations-tekniken är viktig. Den skapar välstånd och ger arbetstillfällen. Men den tarockså arbetstillfällen och den förändrar villkoren på nästan alla arbetsplatserigrunden.Nya möjligheterInformationstekniken har redan gjort intrång i varjemänniskas liv, och på många olika sätt. Nya mediciner ochbehandlingsmetoder har skapats. Produktionen inomjordbruk och industri har förändrats i grunden.Framställningen av böcker, tidningar, TV, film och radio harförenklats, förbättrats och blivit väsentligt billigare. Därförhar även utbudet av alla sorters media ökat lavinartat.Individen styr allt mer över vilken information han eller honvill ta till sig. Det finns något enskilt mediumsom når alla på det sätt som en gång radion och TV:n gjorde.För individen innebär IT också ökad frihet var hon befinner sig och när hongör olika saker. Dessutom kan nya möjligheter att förkovra sig, att umgås, attuttrycka sig, att försörja sig och att förströs skapas.Värderingars betydelseUtvecklingen i IT-samhället visar än en gång på behovet avnormer och värderingar i samhället. Med ett enormtinformationsflöde är det viktigt att alla människor har en inrekompass som en hjälp att värdera information. Exempelvis ärcensur inte ens möjligt att genomföra på Internet. Det är dåviktigt att alla människor själva kan göra vägval och reagera.Detta ökar behovet av en vital etisk debatt, en fungerandeöverföring av normer och värderingar till nya generationer.Den öppna arena som skapas i IT-samhället får ett självstyre genom denmänniskosyn som individerna grundar sina liv på. Vi kristdemokrater villpeka på värdet av en samhällsgemenskap som grundas på den judisk-kristnaetiken som uttryckligen befrämjar demokrati, solidaritet och ömsesidigrespekt.Gränser suddas mer och merInformationstekniken möjliggör och påskyndarinternationaliseringen i vår värld. Detta är i grunden någotmycket positivt då det bland annat borde leda till ett störrepersonligt engagemang för våra medmänniskor på jorden.Det borde även leda till en fredligare värld där viljan attkriga mot vänner och handelspartner successivt avtar. Istället ges ökat utrymme för den lokala gemenskapen ochgemenskaper spridda över hela världen.Informationstekniken både krymper och vidgar världen.Informationstekniken ökar radikalt möjligheten att kommunicera medmänniskor i andra länder, bland annat människor som lever i diktaturer. Dettaökar i sin tur möjligheten att påverka ett land i demokratisk riktning.Tyvärr kan en del människor känna detta som ett hot, främst de som leverkvar i en nationalstatsromantisk tillvaro. Detta belyser än en gång vikten avpositiva värderingar för människors personliga trygghet. Därför måste ensådan politik föras som ger människor förutsättningar att finna inre trygghetoch verktyg att ta sig an verkligheten.IT och tillväxtInformationstekniken kan också bidra till ökad ekonomisktillväxt, utan att denna medför ökade påfrestningar på miljönoch ändliga naturresurser. Detta är särskilt viktigt i vårt land,som har att lösa mycket stora strukturella problem. Minst enhalv miljon nya arbetstillfällen krävs, i en situation där detknappast är sannolikt att de tidigare basnäringarna, jordbrukoch industri, någonsin kommer att väsentligt öka sitt behovav arbetskraft - snarare tvärtom. Informationsteknikenskapar här möjligheter för svenskar att utveckla tjänster sombåde kan konsumeras inom landet och exporteras.Sverige i unik positionSverige har i detta avseende en unik position. Vi har en långtradition av att tidigt anamma ny teknik, särskilt inominformationsteknik och telekommunikationer. Vi har inomEuropa distinkta fördelar, inte minst genom telelag,som givit åtminstone försprång när det gälleratt införa teknik som är beroende av bredbandigdataöverföring, till exempel för så kallad multimedia. Dettaförsprång kan, rätt utnyttjat, skapa grunden till enkunskapsindustri i vårt land som kan bestå långt efter det attde legala förutsättningarna jämnats ut.Regeringen äventyrar vår framtidRegeringens senfärdighet och tvekan att utnyttja det förstegsom vi ännu har äventyrar möjligheter att skapa etteuropeiskt , leder till lägre tillväxt, sämrestatsfinanser och större behov att skära i statens utgifter.Värdefull tid har gått till spillo, vilket har drabbat dearbetslösa och de sämst ställda. Man kan önska att dennuvarande regeringen hade ägnat lika mycket kraft åt den IT-utveckling som ska skapa arbete och välstånd, som åt denpopulistiska återställarpolitik som hämmarkonjunkturuppgången och cementerar en hög arbetslöshet.En nationell IT-strategiSverige behöver en nationell IT-strategi. IT har ett värde isig, för sysselsättning och export, men dessutom som ettmedel att nå andra och högre mål. Den som anser det onödigtmed IT-politik, borde i konsekvensens namn ifrågasätta bådejordbrukspolitik, energipolitik, bostadspolitik, kulturpolitik,ja snart sagt varje så kallat politikområde. IT är ett medelinom de flesta områden, men det är också ett mål i sig.Regeringens skrivningar om den nationella IT-strategin är tomma ochinnehållslösa ord. Vi behöver en IT-strategi med konkreta mål och därtillkopplade åtgärdsprogram.SpjutspetsarDet 1993 uttalade målet att ska tillhöravärldens absoluta spjutspetsar inom alla delområden av ITduger fortfarande bra som mål. Detta mål är mycketlångtgående. Det innehåller bland annat förutsättningen att viår 2010 ska ha råd att hålla oss med den utrustning somkrävs, det vill säga att vi inte halkar ytterligare ned i detekonomiska träsk som den nuvarande förlamande politikenleder oss mot. Omvärlden står inte still, men vi harfortfarande så goda förutsättningar att möjligheten finns.Denna motion innehåller ett antal konkreta förslag ochmilstolpar att sikta på under resans gång.Statens roll i IT-utvecklingenDet vore helt fel av eller andra statliga instanser attsätta upp konkreta mål för hur informationstekniken och dessanvändning ska utvecklas de närmaste decennierna. Vi vetför lite om teknikutvecklingen, vi vet för lite om människorsegna mål och ambitioner och vi vet framför allt att staten intebör styra i detalj. Staten kan dock tillsammans medkommuner och landsting vidta åtgärder för att skapaförutsättningar för att IT blir tillgänglig för alla som vill taden till sig och ger de fördelar och mervärden inom denoffentliga sektorn som är möjliga.RättsordningenBehovet av omarbetning av stora delar av de svenskaförfattningarna, med hänsyn till effekterna av IT, är större ännågonsin. Därför är de 18 förlorade månaderna särskiltallvarliga inom detta område. Risken finns att våraförfattningar röner samma öde som , för vilken revideringsarbetet nu pågått i över ettårhundrade och man bara kommit till bokstaven T.Regeringen räknar upp ett antal prioriterade, och för all del viktiga,områden för rättsutvecklingen, men inte ens för alla dessa klarar man av attange en konkret tidsplan för när resultaten ska finnas framme. Ett svepandemål att det ska vara klart är allt man orkar med. krävs enkraftsamling för att ta igen den tid som förlorats när regeringen yrvaket harbörjat sätta sig in i de problemkomplex som IT givit upphov till.Bredare lagöversyn krävsÄndå verkar prioriteringen mest vara satt för att lyfta fram derättsområden där man bedömer att resultat kan förväntas.Andra, minst lika viktiga områden, kan tydligen komma attstyras av föråldrade lagar länge . Risken är att förtroendetför rättsväsendet skadas. Många kommer också att utsättasför mycket obehag och få sin integritet kränkt under de år förIT-området som vi saknar en rättsordning som är anpassadtill dagens verklighet.MedianeutraltÖverhuvudtaget måste lagar vara så pass medianeutrala sommöjligt. Exempelvis ska integritetsskydd gälla oavsett omdet rör tryckt media, etermedia eller datamedia. Lagarbaserade på det synsättet blir därmed automatiskt merhållbara över tiden.I många fall hänvisar regeringen till pågående internationellt arbete, vilketibland kan vara påkallat. Den svenska lagstiftningen är dock i många andrafall mycket snabb i internationell jämförelse, och det vore både möjligt ochtillrådligt att täta till de värsta luckorna medan man väntar på internationellaöverenskommelser. Ett sådant exempel är barnpornografin, där regeringenlakoniskt konstaterar att sådan kan spridas från andra länder. Det lär mankomma att kunna göra även efter det att ett antal regeringar skrivit på enresolution. Just på grund av att det är och förblir omöjligt att stoppaspridningen, är det nödvändigt att kriminalisera innehavet av barnporno-grafiska verk.Vi kristdemokrater beklagar att det inte har varit möjligt att få ett tydligtbeslut om totalförbud mot innehav och spridning av barnpornografi. Vissapartiers hänsyn till tryckfriheten är irrelevant i detta sammanhang.Personlig integritet är absolutÖverst på sidan 25 i propositionen finns en mycket oroandeformulering: "En annan fråga är hur ett fullgottintegritetsskydd kan säkerställas, som inte i onödan försvårarönskvärda tillämpningar av IT." Vi måste slå fast att denpersonliga integriteten är absolut. Sekretessbelagdinformation ska skyddas effektivt. Lika väl som offentliginformation ska vara offentlig ska sekretessbelagdinformation vara säker mot obehörig tillgång. Oavsett om det försvårar eller inte. I ärdet tillåtet för alla att kryptera information. Denna rätt ärsjälvklar och får inte förhandlas bort. Dessutom behövs säkrasystem för att hantera åtkomsten till sekretessbelagdinformation inom den offentliga sektorn. Regeringens förslagom elektroniska , kryptonycklar och elektroniskasignaturer är alltför vaga. Dessa instrument behövs , innande sekretessbelagda offentliga registren hinner kom-prometteras ytterligare.Statens rollStatens roll i IT-samhället måste vara klart avgränsad. Ipropositionen visar regeringen på en oroande klåfingrighet.Trots att staten inte har något med saken att göra, ger mansig in och lägger sig i på alla möjliga olika områden.Staten måste i första hand se till att tydliga och klara spelregler skapas föralla aktörer och att dessa lagar och regler harmoniseras på internationell nivå.Därutöver bör staten visa gott föredöme, exempelvis genom att själv ipraktiken ha en väl fungerande IT-användning i alla offentliga förvaltningar.Staten bör också se till att man själv finns tillgänglig elektroniskt i olika,påmarknaden vanligt förekommande, format.Staten bör upphandla allt elektroniskt och detta på ett sätt som möjliggöräven för små företag att ta del av förfrågningar och lägga anbud. Vissaövergripande IT-mål på nationell nivå bör också sättas upp, exempelvis inomutbildningsområdet. Viktigt är att exempel på användning av IT inom olikasektorer sprids.UtbildningIT - en naturlig del i undervisningenSkolan står inför stora tekniska förändringar.Persondatorerna har blivit så billiga och så lätta attanvända att det blivit realistiskt att utnyttja dem som ettmedel i undervisningen i många situationer.Dataundervisning handlar inte längre lika mycket om attundervisa eleverna i att använda datorer, utan mer om attmed hjälp av datorer göra undervisningen bättre ocheffektivare. Om datorerna utnyttjas som läromedel redan fråntidiga år, finns inte heller något behov av särskilddataundervisning. Detta ska inte styras av direktiv frånregering och riksdag, utan vara ett naturligt led i skolanssträvan att uppfylla läroplanens mål i olika ämnen. Staten harexempelvis aldrig haft synpunkter på om man inom skolanska använda svart tavla med kritor,whiteboard med tillhörande pennor eller blädderblock ochspritpennor. Staten ska tala om för skolan vad eleven skakunna då hon lämnar skolan, inte hur undervisningen skabedrivas.Flexibelt inom social ramDet största värdet kan datorerna ge när de utnyttjas för att geelever med individuella och speciella behov möjlighet till eneffektiv individuell undervisning utan att lämna klassensgemenskap. Det kan gälla invandrarbarn med behov avspråkträning, både i svenska och hemspråk. Det kan gällabarn med behov av extra träning i läsning eller räkning. Mendet kan också gälla barn som i något avseende ligger långtföre kamrater. Datorerna ger möjlighet till individuellundervisning, utan att tvinga barnen lämna den sociala ramsom klassen innebär.Förändrad lärarrollDetta innebär att lärarens roll kommer att förändras.Auktoriteten kommer inte längre att kunna baseras på ettkunskapsövertag, i många fall kommer enstaka och iblandflertalet elever ha större faktakunskaper än läraren. Lärarenkommer i stället att behöva utveckla sin ledarkompetensbaserad på social träning, mognad och livserfarenhet. I ochmed att den mekaniska inlärningen allt mer sker individuellt,kommer också mycket mer tid att finnas för individuellkontakt mellan lärare och elever.På sikt kommer varje lärare och varje elev att använda en eller flera egnadatorer. Vägen dit bör styras av en väl genomtänkt plan för hur datorerna påett effektivt, ekonomiskt och mänskligt sätt blir ett hjälpmedel. Att utaneftertanke införskaffa ett stort antal datorer till skolan är dåligtförvaltarskap.Risken är att innan man lärt sig att effektivt utnyttja datorerna är de redanomoderna och måste bytas ut.Det är viktigt att alla skolor får del av teknikens nyheter. är detav yttersta vikt att ha ett antal spjutspetsar, som gärna använder tekniken påolika sätt. Det kommer att komma mängder av erfarenheter, både bra ochdåliga, ur dessa spjutspetsprojekt. Vi bör alla minnas fiaskot med mängdlära imatematiken för att förstå värdet av att i grunden pröva nya pedagogiskametoder innan de genomförs centraldirigerat och på bred front.IT-strategi för skolanDet är glädjande att regeringen anammat kristdemokraternasidé om kommunala IT-strategier för skolan. Det är viktigt attfriskolorna erbjuds lika möjligheter att delta i dessa planeroch deras genomförande. Alla pengar som i någon formsatsas för IT i skolan måste ingå i den bas utifrån vilkenfriskolornas anslag beräknas. Exempelvis finns möjlighetenatt kommunalt drivna datanät kan finansieras på annat sätt.Övergripande mål för skolanSkolan behöver en övergripande vision och ett konkret målför att kunna kraftsamla omkring dessa omvälvandeförändringar. Visionen bör vara att varje individ i all slagsundervisning ska kunna utvecklas till sin fulla individuellapotential, med hjälp av en kombination av mänskliginteraktion med lärare, studiekolleger och tekniskahjälpmedel.Ett konkret mål bör vara att alla elever, som fyller 2010, ska hakunskaper och färdigheter som minst motsvarar godkänt studieresultat efterslutförda gymnasiestudier. Självfallet kan inga datorer i världen ge 16-åringarna den personliga mognaden och livserfarenheten som en 19-åring har,men kunskaper och färdigheter kan bibringas både snabbare och effektivare.HögskolanNär det gäller högskolan har IT på de flesta håll redan intagitsin naturliga roll som ett hjälpmedel bland andra. IT gerockså stora möjligheter att klara ökningen av antaletstudieplatser på ett kostnadseffektivt sätt. Genom att byggadatanät med hög kapacitet till områden med studentbostäder,har man på flera universitetsorter kunnat utnyttja befintligalärosalar effektivare. I har detta visat sig varamycket problematiskt, eftersom man inte kunnat ena alla dehögskolor i området, som skulle behöva kopplas mot dengemensamma basen av studentbostäder.Enkelt att utöka antalet studieplatserFör en kostnad som motsvarar uppförandet av en handfulllärosalar, skulle man kunna ge nära tiotusen studenterbredbandig kommunikation med högskolorna. Samtidigtskulle en utveckling av allt mer nätbaserad undervisningmöjliggöra en kraftigt utbyggd distansutbildning.SUNETSUNET är ett datanät mellan universitet och högskolor iSverige och spelade en viktig roll i Internets utveckling i vårtland. Internet har fått en mycket stor och snabbt växandekommersiell del. Därför minskar SUNET:s betydelse förandra än de högskolor som utgör dess huvudmän. För dessasbehov kommer nätet dock att behöva uppgraderas betydligtunder . Att i detta läge öppna upp SUNETför kommunala biblioteks trafik vore olyckligt. Internet är enteletjänst som finns att tillgå över hela landet, och som ilikhet med andra teletjänster tillhandahålles på kommersiellagrunder, både för kommuner och andra.Livslångt lärandeI det livslånga lärandet har IT en given plats. Den störstatryggheten har den människa som under hela sittyrkesverksamma liv känner att hon har en kompetens somefterfrågas. IT möjliggör för envar att vidareutveckla sinkompetens både som en del av arbetet och på fritiden.Individens kompetensutveckling ska i första hand styras avindividen själv. Detta både höjer motivationen, sänkerkostnaden och förbättrar resultatet.Exempel - inte näringsverksamhetRegeringen ger sig på många ställen i propositionen in påområden den inte har något att göra med. Exempelvisföreslås i propositionen utbildning i IT av både den ena ochandra gruppen människor. Det är viktigt att människor lär siginformationstekniken och vill man som enskild person lärasig mer om saker inom detta området kan man välja på ettotal kurser anordnade av företag, studieförbund, olika skoloretc.Det staten bör göra är att lyfta fram exempel på användning av IT. Dettaför att påskynda och underlätta integreringen av IT i samhället. Exempelvisskulle kunna få ansvar för att sprida information om lyckade IT-satsningar i skolor så att rektorer och lärare kan få tips om hur tekniken kananvändas. Det finns ingen anledning att uppfinna hjulet flera gånger.SamhälletsinformationsförsörjningVi har i en offentlighetsprincip att vara stolta över.Den utgör också ett effektivt skydd för medborgarna motmaktfullkomliga ämbetsmän och politiker.Offentlighetsprincipen måste ges en modern innebörd. Fördrygt motionerade vi kristdemokrater om att:- alla offentliga publikationer, såsom riksdagstryck, regeringenspropositioner, författningar och statliga utredningar skulle görastillgängliga i publika databaser utan kostnad efteroffentliggörandet, . ska aktuellaelektroniska diarier vara tillgängliga i publika databaser;-- alla nya offentliga handlingar i stat, landsting och kommuner ska kunnanås elektroniskt .-- alla historiska offentliga handlingar ska kunna nås elektroniskt senast1999-12-31.-Dessa krav kvarstår, men med följande utvidgningar:- alla befintliga offentliga databaser ska göras tillgängliga påInternet. Detta innefattar även sådana register som Bil-, Fastighets- ochBolagsregistren.-- all offentlig information i elektronisk form ska vara kostnadsfri. Det skainte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredaktioner att aktivtsöka i offentlig information.-- I den mån det skulle upplevas som kränkande av den personligaintegriteten att all denna information blir tillgänglig, bör kriterierna försekretess modifieras och preciseras. Möjligheterna till kartläggning avindivider finns , för den som har tid och råd.-InfrastrukturI avsnittet "Kommunikationerna i ett IT-perspektiv" finns engod bild av utvecklingen mot det nät av nät som framtidensteleinfrastruktur kommer att byggas av. Detta var ocksåkärnan telelag. Som alla avregleringar, kräverdock även denna ett visst mått av eftervård. Telelagen lämnarstora och viktiga luckor, när det gäller att åstadkomma ensammanhållen infrastruktur. Medlet för att fylla dessa luckorvar den konkurrenslag som trädde ikraft medtelelagen. Men denna samverkan mellan telelag ochkonkurrenslag fungerar inte. har mottagitett stort antal anmälningar mot för missbruk av endominerande ställning, men inte avgjort ett enda fall.Därigenom berövas de klagande också den självklara rättenatt överklaga. och Post- och Telestyrelsenär eniga om att försvårar samtrafiken mellan olika nät,men träter om vem som borde göra vad för att leva upp tilllagstiftarens intentioner. I denna situation sviker regeringengenom sin handlingsförlaming.Effekten är att vi håller på att få två separata telenät: dels Telias nät, delsett nät av nät för alla andra operatörer. Detta andra nät byggs rikstäckandemed , Svenska Kraftnäts och nät som stomme och medkommunala nät i samverkan med en lång rad nya teleoperatörer somproducerar alla de nya teletjänster som IT kräver.Börja försäljningen av TeliaTelia spelar ett högt spel med sin strategi att försvåra detrationella samutnyttjande som telelagen föreskriver. När denalternativa infrastrukturen väl finns på plats kan värdet avTelias nät komma att sjunka. Bland annat av detta skäl börstaten påbörja en utförsäljning av aktier i i sambandmed att en nödvändig ökning av det egna kapitaletåstadkoms via aktiemarknaden.NäringspolitikenIT och verksamheter som förutsätter IT skapar tusentals nyaarbeten i . Detta utgör en betydande ochsannolikt dominerande del av den industriellasysselsättningstillväxten i landet .