mot · GK02Fi804 · 1996-10-07 00:00:00 — Offentlig upphandling av arkitekttjänster Kraven på en god och långsiktigt hållbar livsmiljö inbegriperutöver ekologiska, sociala, ekonomiska och kulturhistoriskahänsyn - också hänsyn till estetisk kvalitet i den byggda ochanlagda miljön. Miljöer som utformas med omsorg om såvälmateriella och sociala kvaliteter som estetisk kvalitet harstörre förutsättningar att brukas med varsamhet, medförlängd livslängd för den byggda miljön och ökadlivskvalitet för brukarna som följd.Många miljöer i vittnar om bristande medvetenhet om och intresseför estetisk kvalitet. Gestaltningsfrågorna har i många fall underordnatsekonomiska, tekniska och praktiska överväganden. En sådan utveckling stårinte i samklang med kraven på en långsiktigt hållbar livsmiljö och omsorgenom en god byggnadskultur och stads- och landskapsmiljö.Ovanstående citat är hämtat ur regeringens utfärdade uppdrag,föranlett av den aktuella kulturpropositionen, till att analyseravilken roll byggnadslagstiftningen har i fråga om arkitektonisk kvalitet i detvi bygger och anlägger.Att regeringen nu också aviserat ett handlingsprogram för arkitektur ochformgivning är inte en enstaka händelse sprungen ur ett plötsligt väcktintresse för dessa frågor. Hos en bred allmänhet finns starkt ökatintresse för arkitektur och hur gestaltning av våra boende- och arbetsmiljöerpåverkar vårt välbefinnande och vår livskvalitet. I flera av våra grannländerfinns, eller håller på att formuleras, samhälleliga program för arkitektur ochformgivning.Med målet att det offentliga byggandet skall vara förebildligt är det avavgörande betydelse att reglerna för offentlig upphandling av arkitekttjänsterär sådana att kvalitetsaspekter inte åsidosätts eller nedtonas. I såväl fack-som dagspress har dock åtskilliga sådana fall uppmärksammats, och det äruppenbart att upphandlande enheter inte sällan har svårt att hantera lagen omoffentlig upphandling () när idépräglade, problemlösande arkitekt-tjänster skall upphandlas.Till en del beror detta sannolikt på att den offentliga upphandlaren kan hasvårt att i förfrågningsunderlaget ange relevanta kriterier för bedömning avarkitektens anbud. Svårigheten består delvis i att arkitektens tjänst aldrig ärmöjlig att i detalj kvantifiera eller specificera förrän den är utförd. Denupphandlande enheten ska värdera arkitektens idéer och lösningar i termer avprojektets långsiktiga totalekonomi. Kraven på funktion, estetik, miljö ochteknik skall sammanvägas till en fungerande och kostnadseffektiv helhet.Både kravspecifikation och anbudsvärdering måste ske med sakkunskap ochomsorg för att uppnå det sammantaget bästa slutresultatet - en byggnad elleranläggning som är funktionell, beständig, vacker, miljöriktig och tekniskteffektiv. Ekonomin och affärsmässigheten i projektet är beroende av attdessa bedömningar och sammanvägningar görs på ett förnuftigt sätt och medsiktet inställt på projektets långsiktiga ekonomi.När det gäller offentlig upphandling av arkitekttjänster är det sällanaffärsmässigt att anta det anbud som har lägsta projekteringspris. Lägstaanbudspris är rätt urvalskriterium vid upphandling av produkter som ärstandardiserade eller som i övrigt låter sig specificeras på ett tydligt sätt.Detinses lätt att upphandling av kreativa arkitekttjänster inte kan hanteras påsamma sätt. Ändå upphandlas arkitekttjänster i inte ringa omfattning till justlägsta anbudspris eller t.o.m. genom lägsta pris per arkitektritning.Att detta inträffar beror också på hur lagen om offentlig upphandling() läses och tolkas. Det finns i detta sammanhang särskild anledning attställa (1 kap 22 §) om värdering av anbud motmotsvarande regler i EU:s tjänsteupphandlingsdirektiv (Directive 92/50/EECarticle 36).LOU 1 kap 22 §En upphandlande enhet skall anta antingen det anbud somhar lägst anbudspris eller det anbud som är det ekonomisktmest fördelaktiga med hänsyn till samtliga omständighetersåsom pris, driftkostnader, funktion, miljöpåverkan m.m.Directive 92/50/EEC article361. Without prejudice to national laws, regulations oradministrative provisions on the remuneration of certainservices, the criteria on which the contracting authority shallbase the award of contracts may be:a) Where the award is made to the economically most advantageoustender, various criteria relating to the contract: for example, quality,technicalmerit, aesthetic and functional characteristics, technical assistance and after-sale service, delivery date, delivery period or period of completion, price, orb) the lowest price onlyI EU-direktivet anges kriterier som kvalitet, tekniska meriter,estetik och annat som inte återfinns i den svenska lagtexten.Ordningsföljden i EU-direktivet är också omkastad i densvenska lagtexten, vilket har tolkats så att lägsta anbudsprisär en huvudregel och "det ekonomiskt mest fördelaktiga medhänsyn till samtliga omständigheter" är en alternativregel.Man kan uttrycka det så att lagen på denna punkt ger detillämpade myndigheterna felaktiga eller åtminstone otydligasignaler om vilka kriterier som skall tillmätas betydelse vidvärdering av anbud avseende tjänster.Förarbetena till lagstiftningen har aktivt bidragit till att skapa osäkerhet pådenna punkt. I propositionen (1992/93:88) till används också på sid51-52 begreppen "huvudregel" och "alternativregel". Ingen regel har dockföreträde före den andra. Lagtexten i 1 kap 22 § skall inte läsas som attdet finns huvudregler respektive alternativregler.Propositionens otydlighet har uppmärksammats av (svarsskrivelse från kommissionen, Generaldirektorat XV ). Isvarsskrivelsen skriver kommissionen: "Det bör dock konstateras, vad gällertolkningen av föreliggande LOU-bestämmelse, att i förarbetena tillupphandlingslagen, används mycket riktigt termerna "huvudregel" och"alternativregel". Vidare anges att "det lägsta anbudet skall antas.Upphandlande enhet har emellertid möjlighet att välja ett dyrare anbud,förutsatt att det kan anses vara det ekonomiskt mest fördelaktiga." Dettaskulle kunna tolkas som att lägsta anbudsregeln utgör huvudregel, frånvilken avvikelse skulle kunna medges. En sådan tolkning överensstämmerdock inte med direktivet. Om detta skulle vara gällande tolkning, bör dettapåtalas från kommissionens sida.I propositionen till , sid 52, uttalar vidare det ansvariga statsrådet:"Jag anser att det inte finns någon risk för att upphandlingarna i framtidenkommer att styras av endimensionella prisprövningar." Tyvärr får konstaterasatt denna förhoppning, åtminstone i fråga om åtskilliga upphandlingar avarkitekttjänster, kommit på skam. Att det blivit en för stark fokusering pålägsta anbudspriser på kvalitetsbedömningens bekostnad har ocksåuppmärksammats av () som iskrivelse till angående påtalat att denovan nämnda 1 kap 22 § bör kompletteras med "kvalitetskrav" iuppräkningen av kriterier med tanke på hur väsentligt detta kriterium är.Skrivelsen har inte, åtminstone inte i omnämnt avseende, föranlettnågon åtgärd.NOU har också uppfattningen att en samlad översyn av bör kommatill stånd . Lagen har redan ändrats i flera olikasammanhang, och NOU har i ett flertal skrivelser till Finansdepartementetlämnat synpunkter på önskvärda ändringar och förtydliganden i lagtexten.Nödvändiga åtgärderI samband med en sådan lagöversyn bör reglerna förvärdering av anbud vid tjänsteupphandling formuleras så attbättre överensstämmelse med EU-direktivets text uppnås. Iavvaktan på en samlad översyn av , som torde behövabli tämligen omfattande, bör det dock tydliggöras atturvalsregeln lägsta anbudspris inte har företräde föreurvalsregeln "det ekonomiskt mest fördelaktiga med hänsyntill samtliga omständigheter...". Det bör också göras tydligtatt kvalitetsaspekter måste tillmätas stor betydelse vidupphandling av kreativa tjänster, som t.ex. arkitektjänsteroch att en endimensionell prisprövning inte är ett adekvaturvalskriterium vid bedömning av anbud avseende sådantjänst. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig upphandling av arkitekttjänster.