mot · GK02T204 · 1996-10-07 00:00:00 — I årets budgetproposition under utgiftsområde 22understryker regeringen att goda miljöanpassadekommunikationer och en utvecklad infrastruktur är enförutsättning för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning ochbibehållen välfärd i landets olika delar. Regeringen markerarockså som sin bedömning att miljöanpassningen avtransporter måste drivas vidare. Som en konsekvens av dettamåste arbetet med att begränsa utsläppen och åstadkommaett trafikmönster, som är förenligt med en god livs- ochtrafikmiljö drivas vidare.Förberedelser för det fortsatta arbetet med omställningen av transport-systemet pågår inom den parlamentariskt sammansatta Kommunikations-kommittén.Vi vill för vår del särskilt understryka det angelägna i att ge en starkareregional förankring i trafikarbetet. De regional- och miljöpolitiska målenmåste vidare i det fortsatta arbetet med infrastrukturplaneringen inomtrafikområdet ges större tyngd, vilket också innebär en stärkt samplaneringmellan trafikslagen.JärnvägenFör är järnvägen av central betydelse. Ocksåur ett nationellt perspektiv är detta faktum väsentligt. Inomlänet finns av rikets totala järnvägsnät och hela 60 avlänets 80 största tätorter har järnvägsförbindelse.Trafikhuvudmännen har också utnyttjat detta faktum till attutveckla trafikutbudet på länsjärnvägsnätet. I stort sett harockså trafiken kunnat bibehållas och utvecklas. Dennamedvetna prioritering har också inneburit godaresandeökningar på större delen av nätet.Vi ser järnvägen, både person- och godstrafiken, som en allt viktigareresurs. har stora fördelar i förhållande till landsvägstrafik, såvälvad gäller miljöföroreningar, energiåtgång per tonkm som trafiksäkerhets-mässigt.Ur ett nationellt perspektiv är det nödvändigt att trafikpolitiken inriktas motatt transporter i långt större utsträckning styrs över till en modern ochmiljövänlig järnväg. Insatser måste också göras för att ålderdomligadieselfordon på de oelektrifierade banorna byts ut. Härvidlag har staten ettstort ansvar som samordnande kravställare och beställare av miljövänligafordon utan att en kostnadsövervältring sker till landsting och kommuner. Iproposition 1987/88:50 (bl.a. s 108) klargörs att överföring av verksamhets-ansvaret för länsjärnvägarna från statens sida ej skall förorsaka någonkostnadsövervältring för kommunerna och landstingen.Självklart måste infrastrukturen utvecklas av främst de skäl, som angettsovan. I finns ett antal projekt som är viktiga:- Avsättning av erforderliga investeringsmedel inom LTA (1997 - 2000)-- Ökad godsframkomlighet på -- Upprustning Halmstad-Nässjö-banan-- Fullföljande av Kust-till-kust-banan-- Förverkligandet av Götalandsbanans viktigaste delsträckor-- Elektrifiering av NOJ (Nässjö-Oskarshamns järnväg, för sammanknytningmed naturliga djuphamn för ökad sjöfartsexport samtuppbyggnad av handelsvägen öst-väst)-- Europabana med höghastighetsförbindelse med geografiska mitt.-VägarDet senaste årtiondet har, jämfört med tidigare, inneburit ettaktivt vägbyggande inom . Främst har dethandlat om utbyggnad av , riksvägar och förbifarter.Inom kort är det motorvägsstandard på hela genom länet, betydandeom- och tillbyggnader har skett av (del av den s k Sydostleden),och Rv 31 (delsträckan ). Dessutom har förbifarter slutförtseller påbörjats utanför , , , , ochSmålandsstenar.Under de närmaste tio åren måste koncentration ske på att fullföljapåbörjade och planerade projekt. Då handlar det främst om:- Fullföljande av den beslutade E 4-ombyggnaden-- Fullföljande av nybyggnation av Rv 31 ()-- Färdigställande av påbörjade förbifartsprojekt-- Ombyggnation av Gröna vägen, Rv 32, främst -- Ombyggnation av Rv 40-Uppmärksamheten måste i ökad omfattning riktas mothanteringen av transporter av farligt gods inom länet. I defall där det är möjligt bör Farligt-Gods-transporterna gå påjärnväg. På så sätt kan bästa säkerhet nås, inte minst för detgods som transporteras långa sträckor.Vi hälsar med tillfredsställelse regeringens förslag om kraftigt höjda anslagtill de enskilda vägarna. I vårt län används de i betydande utsträckning avskogs- och besöksnäringarna.LuftfartenAxamo är länets och regionens flygplats. gjordestotalt 10.597 (inkl privatplan) landningar på Axamo. Totaltnoterades 237.856 ankommande och avresande passagerare(varav 72.438 mot/från utrikesdestinationer).För framtiden har Axamo, som är en statlig flygplats och drivs avLuftfartsverket, goda förutsättningar att hävda sin position , bl a beroende påde dagliga utrikes förbindelserna och ett exportinriktat näringsliv i regionen.Möjligheter finns också att avlasta med viss chartertrafik.SjöfartenFör länets del är sjöfartens direkta betydelse liten. Indirekt ärhamnarna i och av betydelse, liksomäven med sin inriktning på ökad Polentrafik.Oskarshamn har den enda naturliga djuphamnen söder om och denhar en klar utvecklingpotential i ett läge då ökade miljökrav ställs påtransporter. Kombinationen med järnväg erbjuder ett stort upptagningsområdeinte minst för trävaror över . hamn är en viktig länkför pappers- och metallvaruexporten.Här behövs ett utvecklingsarbete för att samordna de befintliga ochtillkommande tunga råvarutransporterna. Genom att styra över dessa i en mermiljövänlig transportkedja inom järnvägs- och sjöfartssektorerna bör storamiljövinster kunna uppnås. En elektrifiering av järnvägen skulle härtill varaytterligare ett miljöriktigt steg.Telenät och ITUnder det senaste årtiondet har betydande investeringargjorts inom telenätet. Av särskild betydelse haroptokabelinvesteringarna varit inte minst för län.Det är nu viktigt att den fortsatta utvecklingen blir sådan attförsörjningen även utanför de tätbebyggda områdena blirsådan att arbetsplatser kan inrättas i större utsträckning ocksåutanför storstadsområden i Sverige.Möjligheten av utnyttja modern och ändamålsenlig informationsteknik ärnaturligt en viktig faktor för länets fortsatta utveckling. Såvälutbildningsinstitutioner som företag inom länet har engagerat sig intensivt iIT-utvecklingen. Att medverka till ett brett kunnande inom ungdomsskolanliksom vid de olika datorteken är betydelsefulla åtgärder för att utvecklalänet.Stora insatser måste göras för att utveckla möjligheterna till livslångtlärande. Då är det viktigt att utveckla möjligheterna till distansutbildning förden enskilde. Samhällets utveckling ställer kontinuerligt nya krav påkunnande och kompetens. Som ett led i arbetet med att öka möjligheterna tilldistansutbildning ser vi regeringens förslag till en kraftfull satsning på att geSUNET () en nationell roll utanföruniversiteten och högskolorna. Detta skapar nya och bättre förutsättningar fördistansutbildning, som medför att också avancerade studier kan bedrivasoavsett bostadsort.Informationstekniken skapar en grund för större tillgänglighet inom helasamhällssektorn. Inom många kommuner pågår ett arbete med inrättandet avmedborgarkontor. Genom samverkan mellan kommunen och t exArbetsförmedlingen Posten, och Polisen kan med hjälp avIT servicegraden öka och administrationen minska.För småföretagen betyder också IT alltmer. Här bör prövas möjligheten förstöd till investeringar i och nyttjande av IT i produktions- ochmarknadsarbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utveckling av kommunikationerna i .