mot · GK02Fi612 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av utjämningssystemet för kommuner och landsting beslutade om ett nyttutjämningssystem för kommuner och landsting. Det nyasystemet innebär en långtgående utjämning avskatteinkomster samt strukturella kostnadsskillnader.Regeringen konstaterade i 1995 årskompletteringsproposition att trots långtgåendeinföranderegler kan vissa kommuner och landsting fåproblem vid införandet av det nya utjämningssystemet. Föratt tillfälligt kunna bistå dessa kommuner och landstingföreslog regeringen att medel skulle ställas till förfogande förrekonstruktiva åtgärder. anslog därefter medel försärskilda insatser som maximalt kunde uppgå till 400miljoner kronor år 1996.Sedan 1991 har ett stort antal människor flytt från det tillVästeuropa och under 1991-1992 ansökte många av dessa flyktingar ompolitisk asyl i . beslutade den dåvarande regeringenatt låta 40 000 asylsökande, främst från Bosnien, få stanna i Sverige.Regeringen vädjade till landets kommuner om att solidariskt ansvara förkommunplaceringen av dessa flyktingar.Ett antal kommuner svarade upp mot denna vädjan, däribland Norrköpingskommun där ett redan tecknat avtal med ()utökades till att omfatta 850 flyktingar tilldecember 1994. Bl a till följd av sekundärinflyttning från andra kommunerkom det faktiska mottagandet av flyktingar från Bosnien att uppgå till 2 600personer under dessa fem kvartal. Mottagandet av flyktingar från andra länderkommer därtill.Norrköpings kommun har den högsta andelen bosnier i förhållande tillfolkmängden bland landets kommuner (2,eller drygt 3 000 personer) ochfår här utgöra exempel på den situation som föreligger i ytterligare ett antalav landets kommuner som haft ett extremt högt flyktingmottagande under desenaste åren.Den statliga generalschablonen täcker kommunens kostnader förintegrationsinsatser och försörjning under . Läget på den svenskaarbetsmarknaden är sådant att möjligheten till egenförsörjning blandinvandrar- och flyktinggruppen är begränsad. Enligt en utredning av harendast av mottagna flyktingar fått ett ordinarie arbete efter en period av3,. Påfrestningen på kommunernas socialbidragskostnader blir därmedmycket stora, och för del beräknas en kostnadsökning om ca 100miljoner kronor till följd av det höga flyktingmottagandet 1993-1994.Man kan med oro konstatera att det av i december 1995beslutade nya utjämningssystemet för kommuner och landsting inte skaparrimliga förutsättningar för de kommuner som likt tagit ett stortansvar för flyktingmottagandet . Systemet beräknas ersättakommunens merkostnader med högst . Den faktor som är relevant isammanhanget är andelen utomnordiska medborgare som för delökat med mellan den 1/1 1994 och den 1/1 1995 vilketinnebär en bidragsökning med högst . De bristandeproportionerna mellan utfallet i systemet och kommunernas ökade kostnaderär så orimliga att de inte kan accepteras.Det begränsade utfallet beror i första hand på att möjligheterna påarbetsmarknaden inte överensstämmer med de förutsättningar sommodellen för kostnadsutjämning byggts upp utifrån. Ett beroende avsocialbidrag kvarstår ofta efter avslutad introduktions-period och i många fall även efter att flyktingen erhållit svenskt medborgar-skap.Mot ovanstående bakgrund är det rimligt att stöd genom kostnadsutjäm-ningssystemet utgår utifrån en faktor som grundar sig på ett högt flykting-mottagande . Därför bör en andel av de 400 miljoner kronorsom genom sitt beslut anvisat för särskildainsatser avsättas för detta ändamål. Därtill bör den långsiktiga utformningenav kostnadsutjämningssystemet innehålla faktorer som beaktar den beskrivnasituationen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en andel av de särskilda medelsom anvisats för rekonstruktiva åtgärder avsätts för ändamål i enlighet medvad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det kommunala utjämningssystemet skall innehålla en faktorsom grundar sig på högt flyktingmottagande .