mot · GK02So291 · 1996-10-07 00:00:00 — I samband med förändringar och besparingar i vården är detviktigt att få till stånd processer som säkrar denkvalitativa nivån och sätter patientens behov och önskemål icentrum.I arbetet med kvalitetssäkring för vården har det diskuterats möjligheter tillkomplettering av HSL. I så fall bör den utformas så att patienterna fårmöjlighet att kräva rehabilitering på enhet som är kvalitetsgodkänd. På så visskapas ett efterfrågetryck som påskyndar kvalitetsarbetet. En sådanlagstiftning gör det möjligt att bygga på frivillighet och ett eget engagemangfrån professionen och kvalitetsarbetet blir på det sättet inte en pålaga utan enmöjlighet.Modellen med professionen som granskare av varandra är att föredraframför särskilda organisationer eftersom det just ger ett lärande i vården istort. Utbildning av granskningsteam kan ske genom landstingsförbundeteller genom en för professionen gemensam granskningsorganisation enligtkanadensisk modell.I finns granskning och kvalitetsarbete inom all vård med särskildastandarder för respektive vård/specialitet. Att särskilt lyfta fram rehabili-teringen i detta sammanhang beror på att den i många fall är eftersatt iSverige i dag.Den kanadensiska modellen bygger på att professionen själv harkvalitetsteam som granskar sina kollegor (dessa granskningsteam består avsjuksköterskor, läkare, sjukhuschefer och ibland även annan profession somsjukgymnaster m.fl.).Granskningsteamen utbildas i den standard som skall gälla för olikavårdverksamheter och hur granskningsarbetet skall utföras. De kallas sedan inav olika vårdgivare som förbereder sig för granskning, tar emotgranskningsteamet och sedan får svaret. Är det bra fårman en "award" - ett erkännande - och som sämst bara (eller inte alls). Det betyder att vårdgivaren godkänts för ,varefter kvalitetsgranskningen måste upprepas.Det är vårdgivaren som är beställare av granskning och avgör hurgranskningsresultatet ska användas, om det ska offentliggöras, följas uppo.s.v.I finns ingen lag om kvalitetsgranskning men det är ett välfungerande frivilligt system som också stämmer väl med vårdkulturen iövrigt, volontärverksamhet och olika former av kvalitetsarbete där patientensbehov står i centrum. Granskningen är en del i en ständigt pågåendekvalitetsprocess. Man studerar hur väl vårdgivaren uppfyller den standardsom satts nationellt, hur processen fungerar och hur vårdteamet fungerar.Granskningen omfattar till exempel om det finns planer för patienten närhon/han tas in eller kommer in akut och om patienten vet hur planen är - vadsom skall göras, när och hur behandlingen tar totalt och när patientenfår komma hem samt om han eller hon har fått information om sjukdoms-tillståndet.Ofta kan rutinerna förbättras och det har gett en ökad effektivitet.Granskningen ger en bild av vilka resurser vårdgivaren har och hur deanvänds (personal, personalens kompetens, lokaler, utrustning o.s.v.).Dessutom granskas de policydokument och det sätt som politiker styrverksamheten på. Det finns t.o.m. en standard för hur styrelserna bör fungera,vilka mål man har och hur man kommer dit. Det förs en dialog medpatientgruppsföreträdare om standard och kvalitetsgranskningsarbetet och detgörs intervjuer med patienter, familjemedlemmar och vårdgivare för attständigt utveckla granskningsarbetet.Detta är en modell som bör och kan användas även i och den kanutvecklas utifrån en rättighet för patienter att få kvalitetsgodkändrehabilitering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en lagstiftning innebärande rättighetför patienter att få rehabilitering hos kvalitetsgodkänd vårdgivare i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en modell för kvalitetsgranskning ochnationell standard i enlighet med vad som anförts i motionen.