mot · GK02U204 · 1996-10-07 00:00:00 — Genom att människorna blir delaktiga iprocessen ökar också deras engagemang och vilja att skapa något bestående.Lokalbefolkningen har i grunden lång kunskap och tradition i hur man undernormala förhållanden kan försörja sig utan att förbruka naturens resurser.Även om villkoren för landsbygdsutvecklingen förbättras måste insatsergöras i storstädernas slumområden. Genom stöd till husbyggen, lån försmåföretagande och utbyggnad av lokal service i städernas ytterområdenläggs grunden för en positiv utveckling.LivsmedelsfråganRegeringens markeringar om vikten av uthållig tillväxt samtden satsning på vattenfrågan som genomförs är bra.Centerpartiet vill dock i detta sammanhang peka pålivsmedelsfrågan. ökadelivsmedelsproduktionen snabbare än efterfrågan till skillnadfrån den oroande utvecklingen . harkurvorna åter vänt och tendensen är att efterfrågan pålivsmedel ökar snabbare än produktionen. Skälen till detta ärflera:Hittillsvarande produktionsökningar beror främst på de hybridsädesslagsom upptäcktes , den s.k. gröna revolutionen. Några nyatekniksprång har inte skett. I stället har nackdelarna med "mirakelgrödorna"blivit tydliga i form av ett stort behov av handelsgödsel, vatten ochbekämpningsmedel. I vissa jordbruksbygder i tredje världen tenderarskördarna att stagnera eller minska på grund av utarmning av jordarna ochökad salthalt.Den ekonomiska utvecklingen i första hand i leder till enefterfrågeökning i betydligt snabbare takt än vad folkökningen motiverar.Enligt Worldwatch Institute kan en övergång till alltmer köttdiet i inomnågra år skapa ett importbehov av spannmål till landet som ligger i sammastorleksordning som hela den nuvarande världshandeln med spannmål.Jordens tillgängliga åkerarealer minskar. En orsak är den snabbaurbaniseringen, som lägger stora områden av jordens bördigasteåkermark under asfalt och betong. sker detta främst i . Till dettakommer den ständiga jordförstöringen genom bland annat ökenutbredningen,jord som sköljs bort i bergstrakter samt översvämningar i lågländerna pågrund av skogsskövlingar.Förutsättningarna för utvecklingsländerna att själva klara livsmedels-försörjningen för sina medborgare är helt avgörande för den globalafattigdomsbekämpningen och möjligheten till utveckling i de fattigasteländerna. Att själv klara sin försörjning har även betydelse för självkänslanoch identiteten hos länderna och deras befolkning. anser därföratt än större vikt måste läggas vid att biståndet inriktas på stöd till ettmiljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera den nationellalivsmedelsförsörjningen. Detta bör ges regeringen till känna.HejdabefolkningsutvecklingenÄven om befolkningsutvecklingen har visattecken på att avmattas är ökningen fortfarande alltför stor.FN uppger att världens befolkning ökar med86 miljoner människor . En ökande världsbefolkning ikombination med sämre möjligheter tilllivsmedelsförsörjning är ett av de största hoten motfattigdomsbekämpningen. Befolkningsutvecklingen utgöräven ett direkt hot mot miljön genom att det driver fram enöverkonsumtion av naturresurser. Sammantaget utgörbefolkningsutvecklingen också ett grundläggande hot motvärldsfreden.Genom en högre utbildningsnivå och ökade försörjningsmöjligheter, främstför kvinnor, kan befolkningsutvecklingen hejdas. I den fattiga delen avvärlden är många barn ofta den enda möjligheten att klara familjensförsörjning. Grundläggande är även ökade kunskaper om sexuell ochreproduktiv hälsa, inklusive preventivmedel.Utbildning av barnmorskorBarn- och mödravård är en viktigt del i det kvinnoinriktadebiståndet. anser att insatserna för att minskamödradödligheten bör förstärkas. Utbildning av barnmorskori byarna har genomförts med gott resultat i . I Sverigehade just utbildningen av barnmorskor stor betydelse för attminska mödradödligheten . Centerpartietanser att barnmorskeutbildning i likhet med den som skett iAngola bör ske i fler programländer. Detta bör gesregeringen till känna.EU-samarbetetEU-medlemskapet har skapat en ny arena för den svenskabiståndspolitiken. Dels har EU en av världens störstabiståndsbudgetar. Dels finns det enligt enambition att åstadkomma en samordning av allamedlemsländers bistånd, vilket omfattar mer än hälften avallt offentligt bistånd i världen. Betydelsen av att påverkadetta biståndsflöde på ett bra sätt kan vara viktigare än hur viutformar vårt eget bistånd.Regeringens ambitioner angående EU:s biståndspolitik är bra, men väldigtallmänt hållna. En betydligt mer handfast och konkret strategi bör efter-strävas. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk policygrupp som får tilluppgift att granska EU:s biståndspolitik samt de övriga medlemsländernasbistånd. Gruppens arbete bör resultera i ett förslag till en utvecklad svenskstrategi för EU:s bistånd. Detta bör ges regeringen till känna.FN:s biståndsverksamhetFN och FN-organens roll i kampen mot globala orättvisoroch överlevnadshot är mycket viktig. Det multilateralabiståndet är ett uttryck för ett gemensamt ansvar att, efterförmåga, medverka till att lösa globala problem. ärdet ofta svårt att bedriva multilateralt bistånd lika effektivtsom bilateralt. bör ha en fortsatt hög ambitionsnivå iansträngningarna att öka effektiviteten i hela FN-systemet,inte minst inom biståndsområdet.Delvis är svårigheterna dock inbyggda i verksamhetens karaktär. FN-organen måste vara verksamma i alla som är medlemmar. Denkoncentration som karaktäriserar t.ex. det svenska bilaterala biståndet ärdärför omöjlig. FN-organens personal rekryteras från i princip allamedlemsländer. Språkproblem och skillnader i administrativa kulturer gördem oundvikligen tungrodda och byråkratiska. Den globala karaktär som ärFN-organens politiska styrka är också dess administrativa svaghet.FN:s utvecklingsprogram, UNDP har ett samordningsansvar inom FN-familjen, men knappast resurser eller auktoritet nog att fylla den uppgiften.Strävan borde vara att ge UNDP möjligheter att spela en tydligaresamordnande roll, direkt underställd ett råd för välfärdsutveckling, inte baraför det multilaterala biståndet utan också för det bilaterala. De merspecialiserade FN-organen skulle kunna bidra med samordningsinsatser inomsina fackområden.Centerpartiet anser det nödvändigt att finna bättre styrformer inom . Detta gäller i särskilt hög grad biståndet. Arbetet med attrationalisera och effektivisera FN måste fortsätta. Medlemsländerna måste tasitt delansvar för FN:s finansiering som nya finansieringsformerbör utvecklas. skall driva på en utveckling mot minskad byråkrati.FN behöver utveckla formerna för internrevision och noggrant granska sinatillkortakommanden, även vad gäller biståndet. Vad som ovan anförts omFN:s biståndsverksamhet bör ges regeringen till känna.För att uppnå en globalt hållbar utveckling krävs att miljöpolitikenprioriteras i FN och i all internationell politik. Många av dagens globala hothar sin grund i bristen på hållbar utveckling i världen. Det gäller hoten motmiljö- och naturresurser, ökade ekonomiska klyftor, befolkningsutvecklingenoch akuta katastrofer. För att klara dessa olika hotbilder, vid sidan avmilitäraoch akuta katastrofer, krävs enligt mening att ett ytterligaresäkerhetsråd inrättas inom FN-systemet. Detta miljösäkerhetsråd ska arbetaparallellt med det nuvarande och inneha motsvarande befogenheter. I övrigthänvisas till partimotion om miljöpolitiken.Stödet till enskildaorganisationerEn viktigt del i det svenska utvecklingssamarbetet är deenskilda organisationernas biståndsverksamhet. De enskildaorganisationernas ofta mycket konkreta verksamhet, blandannat genom biståndsinsamlingar, stärker det svenskabiståndets förankring i samhället.Vid hjälpsändningar via enskilda organisationer är det inte sällanfraktkostnaden som utgör den stora utgiften i projektet. De insamlade gåvornahar ofta skänkt av enskilda, företag eller kommuner. finns ingenmöjlighet för enskilda organisationer att från SIDA erhålla bidrag för enbartfraktkostnader. bör uppmana regeringen att ändra såatt enskilda organisationer kan få ekonomiskt stöd för fraktkostnader. Dettabör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrikta biståndsanslagen på ämnesområden i stället för påländer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att underlätta för handel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer för biståndet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokratiutveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler biståndsprojekt vars direkta syfte skall vara att förbättrakvinnors situation i mottagarländerna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om halvårsrapporter från Sida som även redovisar jämställdhetsmålet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en årlig redovisning från regeringen över hurVärldsbanksgruppens och IMF:s verksamhet uppfyller de svenskabiståndsmålen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad självständighet i det svenska biståndet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om teknikbistånd och näringslivsutveckling,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett miljömässigt hållbart jordbruk för att garanteralivsmedelsförsörjningen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av barnmorskor,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk policygrupp med anledning av EU:sbiståndspolitik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FN:s biståndsverksamhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till transportkostnader.