mot · GJ02Bo27 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag InledningKristdemokraterna menar att tillgången till en bra bostad ären social rättighet. Alla skall ha rätt till en bostad till enrimlig kostnad. Ett inkomstprövat bostadsbidrag är deteffektivaste sättet att göra det möjligt med en rimligbostadsstandard även för lågavlönade, barnfamiljer,studerande och pensionärer.Läser man regeringens uttalade målsättningar med bostadsbidragen kan detyckas likna dem vi kristdemokrater uttrycker. Bostadsbidragen sägs ipropositionen fylla en viktig funktion bland annat för att uppnåfamiljepolitiska och bostadspolitiska mål. De ekonomiskt sämst ställdabarnfamiljerna bör prioriteras, skriver man. Vidare att bostadsbidragen skallvara behovsprövade. Övervältringseffekter för socialbidragen bör minimeras.Och så vidare. Ser man dock på den rådande verkligheten och andra avregeringens förslag än de som kommenterats i positiva ord ovan så blir detnågot annat. Vi finner att regeringen genom flera förslag i denna propositionbrister i att värna de hushåll som har det sämst ställt och minimeraövervältring på socialbidragen och därmed kommunerna.Vi säger i vår motion nej till förslaget om individuella inkomstgränser ochtill den inkomstberäkning som föreslås för egenföretagare. Vi riktar också enuppmaning till regeringen att beakta eventuella övervältringseffekter påkommunala utgifter.Neddragning avbostadsbidragen med entredjedelStatens kostnader för bostadsbidrag har stigit kraftigt desenaste åren. Under /96 uppgår utgifterna förbostadsbidrag till . Regeringenpresenterar därför i den aktuella propositionen besparingar påcirka per helår. harriksdagen tagit beslut om en besparing på 690 miljonerkronor att gälla från . Beslutet gälldeborttagande av bostadsbidrag till hushåll utan barn där någonav bidragstagarna är eller äldre. Regeringensföreliggande förslag till besparing är en uppföljning av etttidigare principbeslut om ytterligare besparingar på 1 500miljoner per helår. Det är vidare en konsekvens av dettilläggsdirektiv man gav till den särskilda utredare som fick iuppdrag att föreslå innehållet i principbeslutets besparingar.Ytterligare 610 miljoner skulle sparas på grund av attutfallsprognoserna för /96 såg dystra ut. Förnärvarande är dessa prognoser än sämre och pekar på minus715 per helår. I sammanfattning är alltsåredan beslutade besparingar 690 miljoner per helår och idenna proposition föreslås ytterligare cirka 2 300 miljonerkronor sett till helår. Detta innebär att bostadsbidragetminskas med en tredjedel. Ursprungligen var planerna attbesparingarna i den föreliggande propositionen skulle införasfrån och med . I syfte att ge berörda partermöjlighet att förbereda sig inför den stora förändringregeringen föreslår skjuts dock införandet fram till 1 januari1997 för alla åtgärder utom en besparing om cirka 130miljoner för detta budgetår.Vissa besparingar måstegenomförasIngen kan säga annat än att regeringens förslag tillbesparingar är mycket omfattande. äröverens med regeringen om behovet av sanering av statensfinanser. Av flera skäl har kostnaderna för bostadsbidragökat kraftigt. Enligt en undersökning somRiksrevisionsverket gjort har fusket med bland annatbostadsbidrag varit omfattande. Detta måste givetvis stävjas.Vi ställer oss därför bakom propositionens huvudförslag omett nytt system för inkomstprövning. Vi tror att detta systemkommer att stimulera en mer korrekt uppgiftslämning frånhushållen. Dessutom medför det nya systemet en bättrekoppling mellan den aktuella inkomst hushållet har och detbidrag man uppbär. finner det ocksårimligt att inbegripa realisationsvinster i denbidragsgrundande inkomsten och att beräkningsgrunden förinkomsten blir mer enhetlig i förhållande till vad som gäller iskattelagstiftningen. Vi ställer oss bakom förslaget om nyaregler vid beräkning av bidrag till egnahem och bostadsrätter.Att göra om det tidigare systemet för bidragsbegränsning, därstorleksramen för den bostad för vilken bidrag gavsbestämdes utifrån en norm om antal rum i relation till antalbarn, till ett system där begränsningen nu blir satt utifrånbostadsyta är bra. Generellt bör inte staten subventionerabostäder som är onödigt stora för det antal personer som bori hushållet. Regeringens precisering över ytstorlekar för olikahushåll speglar det förhållandet att bostäder i är stora. Särskilt märks detta för ensamhushållet därmaxstorleken för en lägenhet sätts till 70 kvm. Inriktningenför framtiden måste vara att också bygga mindre bostäder.Både utifrån individers olika behov, men också sett till denbelastning bostadsbidragskostnaderna drabbas av genom atttillgången till bostad för bidragstagarna i alltför hög gradbegränsar sig till stora och dyra bostäder. Vi finner en godfamiljepolitik i motsvarande förslag till bidragsbegränsningför hushåll med enbart umgängesrättsbarn. Givetvis ser viockså positivt på att regeringen nu föreslår visskompensation för det tidigare borttagna flerbarnstillägget ibarnbidragen.Övervältring påkostnaderna försocialbidragLiksom bostadsbidragen har kostnaderna för socialbidragökat . Det finns många skäl till detta.En viktig faktor är att den sanering på cirka 20 miljarderkronor som skett av statens finanser till stor del drabbat deredan mest utsatta hushållen. Det gäller till exempel sänktabarnbidrag, borttaget flerbarnstillägg, slopat barntillägg ivuxenstudiestödet och sänkta ersättningsnivåer i de olikatrygghetssystemen. Totalt sett beräknas kommunernaskostnader för socialbidrag öka under 1996som en följd av nedskärningarna. harmånga gånger påtalat vikten av att statliga besparingar intefår omvandlas till nya kommunala utgifter. Om så skerkommer kärnverksamheterna i kommunerna att drabbas. Detgäller bland annat skola och omsorg. Vi skulle kunna kalladet att staten måste leva upp även till den "indirektafinansieringsprincipen".Drygt hälften av alla hushåll med socialbidrag beviljades bostadsbidragunder 1994. Detta innebär att minskas bostadsbidraget för dessa hushåll ökarmed automatik kostnaderna för socialbidrag. Totalt har de direkta effekternapå socialbidraget genom den senaste tidens olika nedskärningar för dem somidag har socialbidrag beräknats till cirka 1,1 miljarder eller en ökning med 10procent. Lägger man dessutom till dem som skulle vara berättigade tillsocialbidrag men inte ansökt och dem som lever nära gränsen skulleeffekten kunna beräknas bli en kostnadsökning för kommunerna med 2-3,5miljarder. Genom den starka kopplingen mellan socialbidrag ochbostadsbidrag beräknas försämringar i bostadsbidraget stå för cirka 50procent av effekterna på socialbidragskostnaderna.Det bör också noteras i detta sammanhang att det är vanligt med bådebostadsbidrag och socialbidrag för hushåll utan barn. Hushåll med barn fårju extra barntillägg i bostadsbidraget och därtill barnbidrag. Detta innebär attdet förslag regeringen lägger fram om att helt ta bort bostadsbidraget förpersoner , dock ännu ej studenter, kan komma att slå hårt. Mångaav dessa unga är arbetslösa. Nio av tio arbetslösa med socialbidrag saknarrätt till både a-kassa och KAS och är helt beroende av socialbidrag.Socialbidragskostnaderna och därmed kommunernas kostnader kommer attpåverkas kraftigt negativt. Vad staten sparar får kommunerna betala. Denutredning som föregått regeringens proposition bedömer risken förövervältring på socialbidragen som stor om bostadsbidraget till ungdomarslopas. av totalt utbetalt bostadsbidrag gick till ungamed socialbidrag. av ungdomar med bostadsbidrag hadesocialbidrag detta år.Vad gäller regeringens lösning på de utsatta ungdomarnas ekonomiskasituation och det aktningsvärda målet om att få fler av ungdomarnaintresserade av studier vill vi bara poängtera att studier måste väljas på grundav intresse och motivation och inte genom ett påtvingat ekonomisktincitament. I sammanhanget vill vi också uppmana regeringen att i störreutsträckning bedöma hela effekten av ett förslag och se även de indirektaeffekter som kan uppstå exempelvis för kommunerna genom en åtgärd.Individuella inkomstgränserKristdemokraterna vill också yrka avslag på regeringensförslag om individuella inkomstgränser. Vi går emotförslaget främst av familjepolitiska skäl. Möjligheten attkunna välja att vara hemma ser visom något väldigt centralt. har kravet på 6-timmarsdag motiverats med möjligheten att få mer tid tillsina barn. För dessa agitatörer borde det inte vara svårt atthålla med om att föräldrarnas tid med de egna barnen ärnågot grundläggande viktigt. Motiven bakomvårdnadsbidraget var bland annat också detta. Regeringenpåvisar mycket tydligt en annan ideologisk syn. Arbetslinjenmåste till varje pris stärkas, påtalar man, och därmed ocksåmålet om en minskad förekomst av "icke-dagisbarn".Regeringens förslag innebär en ekonomiskt bättre möjlighetför dem som är hemma och vill börja arbeta eller utökanuvarande arbetsinsats genom att marginaleffekterna somuppstår när man utökar sin inkomst blir mindre vidindividuella inkomstgränser. Tyvärr noterar regeringen intedet motsatta, någon frihet att välja för dem som villminska sin tjänst för att vara hemma med barnen. Valet omhur ett hushåll intjänar och använder sina pengar måste varaindividernas eget, inte statens. Hushållets sammanlagdainkomst måste vara grunden för bostadsbidrag. Vidareriskerar regeringens förslag att slå hårt mot de hushåll där enav personerna ligger över den individuella gränsen, men därbåda tillsammans inte gör det enligt det gamla systemet.Många låginkomsttagare kan drabbas med regeringensförslag. Förslaget innebär också en risk för skenseparationeroch ökar därmed riskerna för fusk, något som man i andrasammanhang säger sig vilja motverka.Bostadsbidragsgrundandeinkomst för egenföretagareGång på gång uppvisar regeringen en dålig insikt i hurSveriges företagare har det och hur det är att driva ett företag.Regeringens uttalanden om vikten av ett ökatsmåföretagande börjar klinga väldigt illa. Att sätta av medeltill periodiseringsfond och den egna pensionen är ett sätt förföretagaren att säkra framtiden för sin verksamhet och sigsjälv. Utan säkerhet i avsatta medel skulle ett företag vidminsta motgång gå i konkurs. En långsiktighet ifinansieringen av verksamheten och eventuell expansion ärett måste. En företagare har en annan trygghet än en normallöntagare som innan en eventuell uppsägning har rätt tilluppsägningslön. En uppbyggd buffert är inte tecken på "undandragit" medel från denbidragsgrundande inkomsten utan är en försäkran om enframtid. Givetvis skall alla bidragstagare så långt möjligtbehandlas lika, men olikheter måste också försöka förståsoch beaktas. Både utredningen som föregått regeringensförslag liksom nu regeringen själv föreslår en översyn avinkomstbegreppet för näringsidkare inom flera delar avbidrags- och socialförsäkringssystemen. Kristdemokraternamenar att detta kan vara bra och att det föreliggande förslagetom ändring av bostadsbidragsgrundande inkomst föregenföretagare bör prövas i detta sammanhang. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den så kallade finansieringsprincipen ochövervältring av kostnader på kommunerna,2. att avslår regeringens förslag om individuellainkomstgränser,3. att avslår regeringens förslag om ändring avbostadsbidragsgrundande inkomst för egenföretagare.