ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Kr216 · 1996-10-07 00:00:00 — Mångfalden i invandrarkulturerna skall bejakas.Grundbegreppen för olika kulturtraditioner, såväl svenska som"invandrade", är desamma - erfarenhet, tro, etik och moral, rättsföreställ-ningar, färdigheter och seder som vi har förvärvat som samhällsmedlemmar.Människans förflutna samverkar i en utvecklingsprocess för att förändra ochbearbeta de nuvarande och de förväntade problemen, vilket ger förutsätt-ningar att påverka tillvaron.En av de mänskliga rättigheterna är rätten till den egna kulturutövningen.Detta kräver observans vad gäller hinder som finns i detta avseende. Denekonomiska krisen med arbetslöshet drabbar invandrarna hårt, särskiltungdomar och kvinnor. Denna utveckling kan skapa främlingsfientlighet somi sin tur bidrar till isolering av människor. I denna sociala situation kanväxande polarisering diktera våra handlingsmönster och ge utrymme åt brottmot människors integritet, såväl svenskars som invandrares.Kulturen utgör ett instrument för samhället att motverka polarisering.Därför skall samhället värna om allas lika rättighet till den egna kultur-utövningen. Samhället kan skapa förutsättningar för att tillgodogöra sig denkompetens - kulturellt, utbildningsmässigt och vetenskapligt - som kommergenom invandringen. Samhällets uppgift är att främja öppen kommunikationoch dialog grupper och människor emellan.Invandrarna bör uppmuntras och stödjas till att själva inrätta utbildnings-institutioner i syfte att utveckla musik, dans och andra kulturyttringar frånolika delar av världen. Invandrarnas egen utgivning av kulturtidskrifter ochkvalitetslitteratur skall stödjas. De kulturaktiviteter som skapar förutsätt-ningar för kommunikation grupper emellan behöver stöd. Nya kulturer ochkonstarter behöver fora för debatt, möten och synliggöranden.Öppenhet krävs för människans religiösa och andliga dimension och behovav mer tid och rum för existentiell reflektion. Kulturens helande kraft börockså göra det självklart att stödja invandrarnas egna insatser inom vård ochpsykiatri, speciellt när det gäller vården i livets slutskede. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för utveckling av invandrarnas kulturyttringar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgivning av kulturtidskrifter och kvalitetslitteratur,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kulturens roll utreds vid sjukvård, rehabilitering och vård ilivets slutskede.
mot · GK02Kr219 · 1996-10-07 00:00:00 — Det finns en rad exempel på att kulturen är en positivdrivkraft i samhället. På orter med ett levande kulturliv ochdär männinskor samlas kring kulturprojekt uppnås en mängdpositiva kringeffekter. Identiteten och självkänslan stärks;idéer som leder till arbetstillfällen uppstår. Som ett tydligtexempel brukar som var kulturhuvudstad 1990omnämnas. när vi söker efter metoder ochmodeller och insatser för att få ned arbetslösheten måstekulturen bättre uppmärksammas som en del i lösningen. Vianser att kulturens del i denna lösning är klart underskattad.Kulturen bygger till stor del på traditioner och kulturarv. Det är viktigtbåde för gamla och nya svenskar att känna sina rötter och sin historia, sinatraditioner och seder och bruk. Vi måste alla veta var vi kommer ifrån för attveta var och vilka vi är och för att förstå likheter och skillnader. Medden kunskapen som grund kan vi med större tolerans och förståelse förvarandra gå vidare in . Vi kan utnyttja och dra ömsesidig nytta avvarandras likheter och olikheter. Kulturarvet har med rätta fått enframskjuten plats i kulturdebatten.Det mesta som skildras när det gäller kulturarvet, i historien och konsten,är männens historia trots att det till mycket stor del är kvinnorna som är deverkliga kulturbärarna, åtminstone när det gäller vardagskulturen. Detta är enbrist som bör rättas till. Inför tillförs medel under 1997som ska användas både i och i hela landet. Enligt vår uppfattningbör en betydande del av dessa medel riktas till projekt, utställningar ochaktiviteter som belyser kvinnors del i vårt gemensamma kulturarv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturen som drivkraft,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda medel för att under belysakvinnors del av kulturarvet.
mot · GK02Kr221 · 1996-10-07 00:00:00 — Svenska språket blir, ur språk- och kultursynpunkt, dagligenutsatt för negativ påverkan. I av stora förändringar ochnära samarbete med andra länder förändras språket snabbt.Medier och internationella IT-kommunikationer medverkartill att engelska ord används i allt högre grad, oöversatta tillsvenska.När vi, i allt större omfattning, samarbetar med andra länder är det än merbetydelsefullt att vi höjer både vår själv-, med- och vi-känsla. Vi måste värjaoss för att bli en "genomsnittseuropé", utan egen identitet. Svenska språketoch kulturen är viktigast i denna vår strävan att behålla vår särart i eninternationaliserad värld.Lars har i "Kultur i rörelse" berättat historien om och Hawaiiför att belysa vikten av att värna kulturarvet och språket. Jag citerar: "1944hade de två länderna ungefär samma förutsättningar, det var små länder medrelativt stora naturresurser. De hade säregna språk och en mycket egenkultur. Båda hade upplåtit mark för stora amerikanska baser; dag är en lydkoloni till medan är en frination. äger fortfarande sitt språk och sin kultur medan man på Hawaiiinte ens kommer ihåg hur deras gamla språk lät." överlevdeberodde bl a på att man värnade om sitt språk och sin historia, sina sagor, sinlitteratur, konst och teater.Det finns också en annan, mycket betydelsefull, anledning till att vi skallöversätta utländska ord till svenska. Det är risken för en ökad segregationoch kulturella klyftor mellan generationer och samhällsgrupper.I kulturpropositionen berörs svenska språket endast på några få rader, därdet framhålls vikten av ett gott språkbruk och att svenska språkets ställningbör stärkas. Det som saknas är dock hur och när. I dagens föränderligasamhälle för vi en ojämn kamp mot internationell påverkan av vårt språk. Vihar mycket att förlora på att inte skyndsamt sätta in åtgärder.Jag anser att en parlamentarisk beredning bör ges i uppdrag att, i närasamarbete med näringslivet, utbildningsanstalter, folkrörelser och medier,utveckla metoder för att stärka svenska språket och ge förslag till vem ellervilka som skall ha ansvaret för att utländska ord översätts till svenska. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för vård och skydd av det svenska språket.
mot · GK02Kr222 · 1996-10-07 00:00:00 — Regeringen har fastslagit att de kulturpolitiska mål somanges i kulturpropositionen motiverar en ökad satsning påregionala teaterinstitutioner. konstaterar man att"än så länge är musikteatern och dansteatern i storutsträckning storstadsföreteelser". En kraftfull satsning riktasdärför till projektet och Dansteater. Basen iden nya teatern kommer att utgöras av nuvarandeNorrlandsoperan i . Denna etablerades medMusikteatern i . Den statligamusikteaterutredningen som föregick etableringarna iKarlstad och anförde liknande skäl för regionalasatsningar som regeringen nu anger. Skillnaden är attmusikteater den gången enbart var en storstadsföreteelse.Regeringens förslag att tillmötesgå de norrländska landstingens ochkommunernas önskemål om utvecklingsresurser för musikteatern anser vivara bra och hälsar den med stor tillfredsställelse. Det ter sig naturligt att i ettkommande skede gå vidare med en motsvarande utvecklingssatsning påMusikteatern i . Denna teater har, i kraft av sin konstnärliga kvalitetmen även av sitt internationella samspel och sitt breda förnyelsearbete, stark ställning inom svensk musikteater. Noteras kan att Musikteatern iVärmland under hela sin 20-åriga verksamhet också har kännetecknats av ettsällsynt effektivt resursutnyttjande, möjliggjort av mycket god planering avverksamhet och ekonomi.På samma sätt som i utgör länsmusiken i - i form avVärmlands Sinfonietta - även en musikresurs för teatern. Regeringens förslagtill nedskärning av statsbidragen till länsmusiken innehålleringet undantag vad gäller musikresursen till Musikteatern i . Påsamma sätt görs inget undantag när det gäller den reduktion och indragningav hittillsvarande grundbeloppsmedel som förslagits drabba regionalteaterverksamhet. En konsekvensanalys av dessa nedskärningar visar attförutsättningarna för att fortsätta att bedriva det konstnärliga angelägnautvecklingsarbete som kännetecknar teatern i snabbt kommer attminska. Sådana resursminskningar är inte heller förenliga med regeringensuttalade ambitioner att generellt stärka den regionala musikteaterns ställning.Det gäller enligt vår mening att ta vara på det som vunnits inommusikteaterområdet i såväl som . I båda fallen har dessaensembler vad vi vill beteckna som "i vidare mening regionala uppgifter".Efterfrågan på medverkan av Musikteatern i i andra delar av landetär mycket stor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Musikteatern i .
mot · GK02Kr223 · 1996-10-07 00:00:00 — Nyckelharpan har en självklar plats i vår svenskamusikhistoria, det är här den har överlevt och utvecklats.Några decennier förde harpan en tynandetillvaro. Den såg ut att försvinna men överlevde och harupplevt en fantastisk renässans. Nyckelharpan uppfattas i dagsom något genuint svenskt och många ser den redan som vårtnationalinstrument. när den är på väg ut i världen är detviktigt att svenskursprunget betonas och dess statusklarläggs.De äldsta beläggen vi har för europeiska stråkinstrument är från 1000-talet.Då nyckelharpan är ett stråkinstrument är det inte troligt att den skulle varaäldre än . I på finns en kändavbildning som anses vara . Denna och senare målningar sägeren hel del om harpans ställning och att den ingick i instrumentbeståndet.Under medeltidens beryktade mörker såg man ljust på harpan. Så ljust målade nyckelharpor i händerna på när man ville skildra himlensmusik, medan det förekom att man eldade upp nyckelharpor föratt man ansåg dem vara redskap. I modern tid har den delvisanvänts som vårt musikaliska ansikte utåt i representationssammanhang meni övrigt fått väldigt lite stöd. Den svenska folkmusiken och nyckelharpan ärnågot unikt och särpräglat som vi ska vara stolta över och värna om. Den ären del av vårt kulturella arv och bidrar till den identitet som behövs i mötetmed andra kulturer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge nyckelharpan dess berättigade status som officielltnationalinstrument.
mot · GK02Kr224 · 1996-10-07 00:00:00 — De svenska musikfestivalerna har blivit enbetydande kulturfaktor. Publiksiffrorna på en halv miljonbesökare talar för sig själva och visar att musiken genomfestivalerna når många människor. Musikfestivalerna harockså blivit betydande arbetsgivare för tusentals musiker ochbidrar därmed till att ge musiker och ensemblerarbetstillfällen. Verksamheten bedrivs mycket professionelltmed professionella musiker och tjänar därför i hög grad tillatt höja den svenska musikkulturen och även inspireralandets amatörmusikliv.Men festivalerna ger också en mycket positiv bild av i utlandet ochlockar många turister till . Genom att festivalerna med sitt kvalitativainnehåll är spridda över hela , från i norr till i söder,ger de en rikstäckande bild av . Festivalerna har inte bara en lokal ochregional betydelse utan är även av nationell betydelse för hela . Trotsdetta har inte festivalerna några statliga bidrag. I har festivalernafåtten nationell status och där bidrar staten med till deenskilda festivalerna, förutom ansenliga bidrag från handels- ochindustriministeriet till Festivals för bl.a. marknadsföring i utlandet.Det 40-tal SMF-anslutna festivaler, vilka är landets förnämsta, har ofta enkärv ekonomisk situation. har två förnämliga festivaler fått sluta p.g.a.uteblivna kommunala bidrag och ytterligare tre har hamnat i en besvärligekonomisk situation. I bästa fall går debet och kredit ihop, men många har ettminus i bokslutet. De flesta av festivalerna kan existera tack vare attverksamheten sker på ideell basis. Kommuner och landsting har i dessabesparingstider inte möjlighet att ge tillräckliga bidrag. Det är även svårt attfå sponsring. Problemet med detta bidragsförfarande är bl.a. svårigheten attkunna göra en långsiktig planering, eftersom svar på bidragsäskanden imånga fall kommer så sent som några månader före festivalens början.Ett statligt grundbidrag till de SMF-anslutna festivalerna skulle ge denstadga och trygghet som arrangörerna behöver utöver de ideella insatser ochde sponsormedel som är avgörande för festivalerna. SMF:s festivaler har istort sett samma ekonomiska problem. Ett statligt grundbidrag på 30 000 kr.per festivaldag bör utgå till varje festival. Det innebär totalt 7,5 milj. kr.med250 konsertdagar . Bidraget bör gå till föreningen , som fördelar medlen.Ett bidrag på 2,5 milj. kr. bör anslås till föreningen för ersättningar till administrativ personal, administration ochmarknadsföring (katalog, presskonferenser, mässor, annonsering).Totalt skulle anslås 10 milj. kr. till Svenska Musikfestivaler, vilket skullevara av största betydelse för verksamheten i hela landet och ändå varabetydligt mindre än hälften av vad satsar på sina festivaler.Förslagsvis kan dessa 10 milj. kr. tas ur det extraanslag på 300 milj. kr.som tillskjutits för att delas mellan och landet i övrigt. Fyraav de SMF-anslutna festivalerna finns i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda medel för föreningen och dess medlemmars verksamhet.
mot · GK02Kr226 · 1996-10-07 00:00:00 — I utredningar har konstaterats att harett i jämförelse med andra symfoniorkestrar orimligt lågtantal grundbelopp i förhållande till sin omfattning ochverksamhet. kommun har i skrivelse tillKulturdepartementet påtalat detta missförhållande.Malmö Symfoniorkester bedriver en musikverksamhet på mycket hög nivåoch har redovisat såväl konstnärliga framgångar somväsentligt ökade publiksiffror.Vi menar att det i samband med övergången till ett nytt stödsystem meds.k. stödenheter är i högsta grad lämpligt att korrigera anslagsnivån förMalmö Symfoniorkester. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslagsnivån för .
mot · GK02Kr227 · 1996-10-07 00:00:00 — Musikteatern i är en kulturell symbol för länet.Utan den skulle kulturlivet i och hela länet blimycket fattigt. Elever vid får vidMusikteatern välbehövlig praktik. Musikteatern med sinafantastiska föreställningar har även gjort reklam förVärmland utanför länet. är länets innevånare oroliga föratt en omförhandling av statens stöd i praktiken skallinnebära en nedläggning av Musikteatern. länslandsting har ingen möjlighet att sätta till mer pengar. Fråganlänets innevånare ställer sig är: Skall man ha rätt till regionalkultur av klass eller skall kulturen bara finnas i ?Vid de aviserade omförhandlingarna måste staten enligt min mening tahänsyn till den unika Musikteatern i och säkerställa dess existens. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Musikteatern i .
mot · GK02Kr228 · 1996-10-07 00:00:00 — har en lång och i länet mycket starkt förankradmusiktradition. Uttrycken för detta är många. Musikgrupperinom flera genrer har vunnit uppmärksamhet såväl inom somutom länet.Under flera år har resurser för utbildning och konstnärligt skapande byggtsupp. Inslagen av ideellt tillskapande resurser är påtagligt. Samhällets sats-ningar har målmedvetet koncentrerats till att skapa breda möjligheter förungdomar att utveckla sitt musikaliska kunnande från ett personligt intressetill ett professionellt utövande. Musikskolorna inom och utbygg-naden av i är tydliga uttryck för detta. Körer ochorkestrar av hög kvalitet har tack vare detta kunnat etableras.Norrbottens Kammarorkester startade som ett samarbetsprojektmellan Norrbottensmusiken och i . Den långsiktigastrategin är att orkestern ska bestå av både yngre frilansmusiker ochmusiker/musiklärare bosatta i övre . är också enviktig del för att skapa goda förutsättningar för och norrländsk styrka tillNorrlandsoperan.Vi konstaterar efter att ha tagit del av proposition 1996/97:3 Kulturpolitikatt Kammarorkester inte finns med bland de musikinstitutionersom är berättigade till statligt stöd.Vi föreslår att Kammarorkester får del av anslaget B 2 Bidragtill regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kammarorkester.
mot · GK02Kr229 · 1996-10-07 00:00:00 — Skånska Teatern bildades och har sitt säte iLandskrona. Teatern har haft en kontinuerligverksamhet och har varit en stor tillgång för kommunen ochdess innevånare. Skånska Teatern ligger mitt emellan de idagverksamma teaterensemblerna eftersom det inte är eninstitution men inte heller en liten fri teatergrupp. ILandskrona finns det inte, till skillnad från större städer,möjligheter till mindre och sporadiska teatergrupper avexperimentell karaktär. Denna roll står Nya Skånska Teaternför. ligger basen för den andra verksamheten i detgamla teaterhuset. Delar av Nya Skånska Teaternsverksamhet är lik den som institutionerna bedriver samtidigtsom man fyller behovet av att vara en turnerande liten teaterbåde i och i hela regionen.Det är viktigt att en teater riktar in sig på att nå de grupper som intenås av teater. Som det lyfts fram av regeringens kulturproposition måsteinsatserna riktas in på att nå så många som möjligt med teater oavsett var debor, oavsett utbildningsbakgrund och oavsett personlig ekonomi.Landskronas demografiska karaktär har förändrats.Under 1994 var 4 000 personer med invandrarbakgrund bosatta iLandskrona. Ser man till regionen med cirka 50 000 har 7 000 invandrar-bakgrund. Som det lyfts fram i regeringens förslag till internationaliserings-mål för kulturpolitiken är det viktigt att integrationen stimuleras. Teatern haren viktig roll att fylla när det gäller att få människor med olika etnisk ochkulturell bakgrund att mötas. Detta är speciellt viktigt i i ochmed den snabba ökningen av kommuninnevånare med invandrarbakgrund.Att nå dessa människor är ett av Nya Skånska Teaterns stora mål ochutmaning för framtiden.Jag menar att en teater av Nya Skånska Teaterns slag framförallt behöveren stabil och rejäl ekonomisk bas för att kunna fortsätta på den inslagnavägen att öppna portarna för en ny teatersäsong för alla i Landskronamed omnejd. Det är viktigt att en teater har både lokal och regionalförankring, och kommun har under alla åren stött sin teater,1997 med ca . har även iLandskrona bedrivit en del av sin verksamhet i . Kommunen är även köpare av teaterföreställningar för barn ochungdom, exempelvis visas en sagoföreställning för alla barn imellanstadiet. Även i ger bidrag till teatern. I ochmed att karaktären av teatern är annorlunda i förhållande till andrainstitutionella teatrar anser jag att det är viktigt att staten ger stöd tillNyaSkånska Teatern, antingen via eller från de medel som ställs tillkulturens förfogande i det nya Skånearbetet. Jag anser också att det är viktigtatt statens kulturstöd på regional nivå inte bara fördelas till de storateaterscenerna i de större städerna, och därför bör staten ge NyaSkånska Teatern ett stöd i samma storlek som kommunen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att rädda och utveckla Nya Skånska Teatern iLandskrona.
mot · GK02Kr230 · 1996-10-07 00:00:00 — Tycke och smak varierar. Stöd till de bildande konsterna bördärför spridas på många händer för att ge utrymme för olikauppfattningar.Statens konstråds centraliserade upphandling har lett till vad mångauppfattar som enhetlighet snarare än mångfald i urvalet. Eftersom Statenskonstråds medel är ett viktigt inslag i stödet till den bildande konsten är detangeläget att finna andra vägar för detta stöd.En lämplig åtgärd härför vore att överföra den upphandling som Statenskonstråd nu gör till de lokala museerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en decentralisering avkonstinköp i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Kr231 · 1996-10-07 00:00:00 — Konstnärlig utsmyckning inom bostadsområden Regeringen föreslår i den kulturpolitiska propositionen attdet bidrag som disponerar för konstnärligutsmyckning upphör. I stället tillförs Statens konstråd15 att användas för medverkan vidkonstnärlig gestaltning av olika slags samhällsmiljöer.Det motiv som anförs för denna förändring är att medlen skulle kunnautnyttjas effektivare om de "används för ett bredare syfte". Vad som menasmed detta förklaras inte närmare, men troligen innebär förslaget att de medelsom avsatts för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden i ställetskulle användas på ett mer allmänt sätt i offentliga miljöer. Det bidrag somBoverket administrerar används till konstnärlig utsmyckning inomboendet. Utomhusmiljöer förses med konstverk liksom "halvpublika" platsersom trappuppgångar och portar. Denna utsmyckning är av stort värde när detgäller att ge karaktär och individuell särprägel till nyproducerade hus.Bidraget har också använts vid upprustning av äldre bebyggelse, till exempeli , uppförd ochbelägen i kommun. I den kulturpolitiska propositionen föreslås enändrad inriktning. Där talas istället om "nyskapande inom miljögestalt-ningens område". Det kan betyda bidrag till viss arkitektur, trädgårdsanlägg-ningar m.m, vilket är något annat än konstnärlig utsmyckning.Förslaget innebär vidare att det konstnärliga engagemanget som finnsi olika bostadsföretag och inom de kooperativa bostadsföretagen ersätts avinsatser från . Det engagemang, den kunskap och det intressesom finns, särskilt inom de kooperativa bostadsföretagen, riskerar därmed attgå förlorat, utan att vare sig högre kvalité, lägre kostnader eller störretillgänglighet till konsten i bostadsområdena uppnås.Bostaden är en av livets viktigaste platser. Bostaden är det ställe där vitillbringar mest av vår tid. Statens stöd till konstnärlig utsmyckning i boendetgrundas på uppfattningen att en god bostad är av största betydelse för attuppnå ett gott liv. En bra bostad erbjuder inte endast hög teknisk standard,den ska även skänka trivsel och vara behaglig för ögat. I snart trettiofem århar det funnits någon form av stöd till konstnärlig utsmyckning i boendet.Den nu föreslagna förändringen innebär att det direkta stödet till konstnärligutsmyckning i boendet försvinner. Det ersätts av ett system som saknar direktkoppling till boendet och där bestämmer till vad och hurstatens bidrag till konst i de offentliga miljöerna ska ges. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bidrag till konstnärlig utsmyckning inom boendet som förnärvarande administreras av skall kvarstå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för ifrågavarande utsmyckning ej överförs till Statenskonstråd.