mot · GK02Jo738 · 1996-10-07 00:00:00 — Innehåll1 är föremål för många olika intressen och intressekonflikter.Hårt utnyttjande av fiskeresurser, transporter av människor och gods,utvinning av olja och exploatering av kustområden är några exempel påhur vi utnyttjar . De flesta miljöhoten med anknytning tillhavsmiljön är gränsöverskridande. Därför är det viktigt att bedriva ochvidareutveckla internationellt samarbete kring Östersjön.Sverige är det land som har den längsta kuststräckan mot . del av naturlax produceras i . avÖstersjöns gråsälar finns inom det svenska territoriet och av knubb-sälarna. andel av den totala tillrinningen till egentliga Östersjönutgör . , och står för den största delen avtillrinningen. Men de svenska kustområdena påverkas mest av vattnet frånvåra egna vattendrag.2 Samarbete i ÖstersjöregionenDet finns ett antal olika aktörer som arbetar med Östersjöfrågor ochutveckling av regionerna kring . I boken theBaltic Sea, som utgavs listas de olika aktörer som ärinvolverade i Östersjöfrågor. 27 organisationer arbetar med frågor somrör allmänt miljöskydd, 3 organisationer arbetar enbart med frågor somrör energi, inom jordbruks- och fiskeområdet finns 7 etableradeorganisationer. För att det internationella arbetet med Östersjöfrågor skakunna bedrivas på ett effektivt sätt är det viktigt att aktörerna har godkunskap om vad de andra gör och att arbetet samordnas. Regeringen börerbjuda mellanstatliga organisationer och andra aktörer som arbetar medÖstersjöfrågor att samlas under en paraplyorganisation.3 Möten och konferenser för samverkan inomÖstersjöregionenÖstersjörådet som bildades är ett regionalt samarbetsforum.Medlemmarnas utrikesministrar sammanträder en gång . Medanledning av ordförandeskap i rådet inbjöds ländernasregeringschefer till en konferens i . Konferensenbetonade särskilt samarbetet inom tre områden. Dessa följdes sedan uppvid utrikesministermötet i . Kalmarmötet anger en radaktionsprogram, samlade under rubrikerna: ett mellanfolkligt programför politisk stabilitet och medborgarinflytande, en miljömässigt hållbarutveckling och ekonomisk samverkan och program för att återställa denekologiska balansen i . hölls sedan enparlamentarikerkonferens i , som i sin tur också poängterade andraviktiga områden som hur samarbetet kan underlättas när man anknytertill gemensam historia och likheter i kulturell bakgrund. Viktigt är ocksådet folkliga engagemanget som växer när nationella och internationellaNGO:s involveras i arbetet. Övergång till förnybar energi betonades, ochkonferensen beslutade att uppmana () att presentera en skriftlig rapport över de årligaaktionsprogrammen till de deltagande ländernas parlament.4 Miljösatsningar i ÖstersjöstaternaBilparken i det forna växer nu oerhört snabbt.Fordonsbeskattningen är föga utvecklad i och . Dettaleder till en oacceptabel stadsmiljö och utsläpp av bl.a. kväveoxider ochkoldioxid. Vi menar att denna utveckling måste bromsas på olika sätt. Vianser att det är av stor vikt att stödja utvecklingen avkollektivtrafiksystemen i det forna bl.a. de baltiska staternaoch . Järnvägsförbindelserna utmed måste byggas ut. Ettsteg är utbyggnad av linjen , , . Utsläppen avföroreningar till luft och vatten bör minskas genom ekonomisk styrning.Vi anser att planerna på en ledning för fossilgas från över Sverigetill måste skrinläggas. Istället bör stödja utvecklingen avalternativa energisystem i de baltiska staterna. Omfattande satsningar påvindkraft och solenergi bör göras. Det finns goda möjligheter att ökaanvändningen av biobränslen i . exporteras stora mängder torvfrån de baltiska staterna till olika västländer för att användas som bränsle ochjordförbättringsmedel. Detta anser vi är helt oacceptabelt. Om torv över-huvudtaget ska användas som bränsle bör det användas inom de länder därdet bryts, och då för att ersätta andra fossila bränslen somalternativa energisystem byggs upp.Den svenska miljöskulden har tidigare redovisats i rapporter frånMiljövårdsberedningen och i budgetpropositionen. Vi anser att en viktig del iÖstersjösamarbetet är att varje land ska redovisa sin miljöskuld.5 Miljötillståndet i ÖstersjönVattenutbytet mellan och har varit mycket ringaunder den senaste . flödade mycketsyrerikt vatten in i och följdes sedan av tre något mindreinflöden och . Detta ledde till att syrevärdensom inte uppmätts uppmättes i under1995. Byggandet av kan komma att äventyrainströmningen av vatten till Östersjön.Den största delen av fosfor, kväve och organiskt material från tillhavsområdena transporteras med vattendragen. De kommer från punkt-utsläpp uppströms, markläckage och atmosfärisk deposition. Detta utgör ca75 % av fosforn och av kvävet. Andra källor är kustnära renings-verk, industri och fiskodlingar. Hur mycket näring som transporteras beror iförsta hand på mängden nederbörd . Den totala mängden kväve somtillförs till har beräknats till ca . Det finnsdocknya mätningar som tyder på att tillförseln från vissa baltiska floder harunderskattats.Både kadmiumhalten och kopparhalten har ökat signifikant i strömmingfångad i södra . Det är svårt att säkert säga vad detberor på. En förklaring är att markerna nu har blivit så sura att stora mängdermetaller utlakas. Även halten av kvicksilver, som är en av de farligastemetallerna, visar en tendens att öka i strömming från . Blyhalternavisar tecken på att minska, men inte i den grad som man kunnat vänta tillföljd av minskad blyhalt i bensinen i Europa.De klorerade organiska kolvätena har särskilt drabbat . BådePCB- och DDT-halterna minskar. De halter av DDT som återfinns i fiskhärstammar troligen från luftutsläpp.Årligen återfinns ett stort antal oljeskadade fåglar i de svenska havsområ-dena, främst i samband med olagliga oljeutsläpp.6 VattenparlamentI beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare meduppgift att utarbeta ett administrativt system för områdesvis hantering avvattenanknutna miljö- och resursfrågor. Utgångspunkten skall bl.a. varade förslag till miljökvalitetsnormer som presenterats avMiljöbalksutredningen. Vi föreslår att möjligheten att inrätta regionalas.k. vattenparlament, enligt fransk modell, ska utredas. ärindelat i sex vattenområden där de olika floderna och derastillrinningsområden utgör basen. På så sätt har man fått enområdesindelning som tillåter att man tar ett helhetsgrepp påvattenvårdsfrågorna och inte hindras av den splittring av ansvaret somden administrativa gränsen ofta innebär.7 ÖvergödningDen halvering av kvävenedfallet som är nödvändig med hänsyn tillmarken i är också önskvärd för havet. Därutöver måste devattenburna utsläppen av kväve och fosfor minskas med minst 50 %.Miljösituationen i våra kustvatten är beroende både av tillståndet i detöppna havet och av utsläpp från land. I områden som har lågt utbyte medhavet och stor belastning från land får de åtgärder som vidtas i Sverigestor effekt.7.1 och våtmarkerVi föreslår att ett system med miljöskatter på kväveutsläpp frånkommunala reningsverk införs. Systemet bör vara utformat så att det stårkommunerna fritt att välja metod för kvävereningen. Skatten skullestimulera kommunerna att bygga ut kapaciteten för kvävereduktion. Dekommuner som istället för att minska utsläppen från reningsverkenanlägger våtmarker eller installerar lokalt omhändertagande av urin ochfekalier skulle kunna få sina miljöskatter reducerade med denreningseffekt som detta beräknas ge.En av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att minska tillförseln avkväve till haven är att återskapa våtmarker. bör som sin meningge regeringen till känna att stora arealer våtmarker, behöver återskapas ochnyskapas. Det är viktigt att skärpa kontrollen av näringsämnen i detavrinnande vattnet från anlagda våtmarker. För att öka kunskaperna omvåtmarkernas förmåga att reducera näringsämnen bör forskningen inriktas påbl.a. att förbättra kunskapen om avskiljningen av fosfor i våtmarkerna,studera hur våtmarker som är skiljer av kväve, utvecklametoder för skötsel av våtmarker samt analysera hur reduktionen av kväveoch fosfor kan ökas vid stora vattenflöden.Oxelösunds avloppsreningsverk saknar det biologiska steg som normaltanvänds för att åstadkomma kväverening. Istället för en dyr utbyggnad avreningsverket har kommunen fått tillstånd att under en femårig försöksperiodpröva naturens egen förmåga att ta bort kvävet ur det i övrigt renadeavloppsvattnet. Rent praktiskt innebär det att reningsverkets mekaniska ochkemiska rening kompletteras med biologisk rening i form av en anlagd våt-mark. Vi anser att våtmarker som ett komplement till de nuvarande tre stegenmekanisk, kemisk och biologisk rening bör införas på fler ställen. bördet införas vid i stort sett alla reningsverk. Undantag kan då göras förreningsverk belägna i större städer, eller på andra ställen där det inte ärmöjligt att förlägga stora våtmarker i anslutning till reningsverket.7.2 Demonstrationsanläggningar för alternativa toalettsystemVi föreslår också en satsning på demonstrationsanläggningar av urin- ochfekalieseparerade toaletter såväl i som i och de baltiskastaterna. Kretsloppen av näringsämnen måste slutas och det är ett viktigtsteg att genom demonstrationanläggningar uppmärksamma människor påatt den nya tekniken finns och fungerar.7.3 Läckaget av näringsämnen från jordbruketEn stor del av det kväve som tillförs kommer från jordbruket.Det svenska jordbruket är inte långsiktigt hållbart. Under de senastedecennierna har jordbruket genomgått en snabb specialisering som varitmöjlig eftersom man ökat användningen av handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. Användningen av handelsgödsel har gjortatt djurhållningen har varit möjlig att koncentrera. I de djurtäta områdenamed lätta jordar är problemen med kväveutlakning värst. I vårjordbrukspolitiska motion föreslår vi omfattande satsningar på ekologisktlantbruk. Vi förordar ett lantbruk där djurhållningen är fördelad på flerbrukningsenheter och mer jämnt fördelad över landet. Vi föreslår ocksåkraftigt höjda miljöavgifter för kväve och kadmium i handelsgödsel.Idag finns ett förbud i 7 § skötselförordningen mot spridning av stallgödseloch andra organiska gödselmedel om intenedbrukning sker till . Det finns också ett visstförbud mot spridning av stallgödsel i desydligaste länen samt längs kusten från till Stockholms skärgård.Vi föreslår att all spridning av stallgödsel förbjuds , samt attden tidsperiod som avses som vinter differentieras över landet. Dessutomföreslår vi att spridning endast ska vara tillåten på jordar som harlägre lerhalt än och endast till grödor som vall och höstoljeväxter.7.4 Läckage av näringsämnen från skogsmarkLäckage av näringsämnen från skogsmark står för en allt större del avövergödningen av . Kväveoxider, framförallt från vägtrafiken,deponeras från skogsmarken. Skogen kan inte ta upp hur mycket kvävesom helst. Marken når till slut kvävemättnad och utlakningen ökardärmed. I de grönas motion om skogsbruk föreslår viåtgärder i syfte att minska skogens miljöbelastning.7.5 VattenbrukVattenbruk utgör inte någon stor del av de totala utsläppen av närsaltertill som helhet. Men lokalt kan fiskodlingar ha stor betydelse.Eftersom halterna av kväve och fosfor i ligger långt över denaturliga bakgrundsvärdena är det viktigt att minimera utsläppen från såmånga källor som möjligt. Vi föreslår att alla tillstånd för fiskodlingarbör omprövas efter 10 år.8 tillförs metaller från försurade sjöar och vattendrag. Det äroerhört viktigt att hejda försurningen. Därför föreslår vi en ökad satsningpå kalkningsverksamheten i vår motion med anledning avbudgetpropositionen. Den totala mängden av metaller i varor,konstruktioner och avfallslager är mångfalt större än de kända utsläppen.De utgör ett potentiellt hot mot vår miljö. De åtgärder som behöver sättasin mot metallerna har allt mer kommit att förskjutas mot gamlaprodukter, avfallshantering och förorenad mark.8.1 Internationellt arbeteVi anser att bör agera för så långtgående internationellabegränsningar som möjligt när det gäller tungmetaller och då främstkvicksilver, kadmium och bly. Det är också av största vikt att prioriteraatt de mål som satts i havskonventionerna också genomförs i praktiken.Arbete inom ECE/LRTAP och HELCOM för att minska utsläppen avsåväl metaller som försurande ämnen till luft och vatten har storbetydelse för metallbelastningen i . bör stödjaintroduktionen av blyfri bensin i länderna i Östeuropa.8.2 MiljökvalitetsmålKoncentrationerna av metaller får inte tillåtas öka ytterligare.Kunskaperna om metallernas biologiska effekter är mycket bristfälliga.Därför föreslår vi att följande miljökvalitetsmål införs.För skydd av människors hälsa och hushållning med naturresurser fårhalten kvicksilver i fiskkött inte överstiga /kg färskvikt.För skydd av biologisk mångfald får halten av metaller i levande organis-mer och ytsediment i havet inte öka års nivåer för i Östersjön.På många håll i landet släpps tungmetaller ut som kan leda till förhöjdahalter i mark- och vattenområden. Källan kan vara punktutsläpp, läckage frånprodukter eller läckage från avfallsdeponier och förorenade områden. Därförfinns det anledning att minska utsläppen av metaller, ofta andra metaller ände mest miljöbelastande metallerna bly, kadmium och kvicksilver. Därförbör man sätta upp regionala eller lokala mål för utsläpp av metaller.8.3 Kadmium i åkermarkDen svenska åkermarken innehåller en betydande mängd kadmium. Ilandets södra delar där både deposition från luften och gödselgivor ärhögst har tillförseln varit 3-10 gånger högre änbortförseln. Medelhalten av kadmium i svensk matjord uppgår till 0,per kg torrsubstans. De högsta halterna finns i , ,och kring i . Kadmiumhalten i vetekärnorhar fördubblats och ligger i på i medeltal 0,08 mgper kg. Prover över gränsvärdet på kommer främst frånSkåne och . I de grönas jordbrukspolitiskamotion föreslår vi en miljöavgift på kadmium i handelsgödsel, samt enavvecklingsplan för kadmium i handelsgödsel.8.4 Återtagning och deponeringDet är också viktigt att förbättra återtagning och slutlig deponering avgamla produkter som innehåller kvicksilver, bly och kadmium. Detta börges regeringen till känna. En hel del metaller läcker också från gamlaavfallsupplag. Det finns ett stort behov av att sanera dessa gamla upplag.I vår motion med anledning av budgetpropositionen föreslår vi därför enomfattande sanering av miljöskadade områden såsom gamlaindustriområden och avfallsupplag.Metoderna för beräkning av metalltillförseln till måsteförbättras, så att åtgärderna kan sättas in där de gör störst nytta.9 Organiska miljögifterAntalet kemiska ämnen är mycket stort och ökar ständigt. Totalt finns detnära 15 miljoner kemiska föreningar beskrivna, men trots detta användsett begränsat antal kommersiellt. I Kemikalieinspektionensproduktregister finns 50 000 kemiska produkter registrerade, vilkainnehåller ca 20 000 kemiska ämnen.Tillförseln av långlivade organiska ämnen till miljön upphör inte för attutsläpp från industrier och liknande gör det. Det förråd som byggts upp iavfallsupplag, sediment, mark och konstruktioner i samhället kommer attbelasta miljön under lång tid framöver.9.1 Krav på nya kemikalierNya långlivade organiska ämnen bör inte introduceras på marknaden ochkraven på information om nya kemikalier bör skärpas. Sverigesinternationella arbete med att begränsa de organiska miljögifterna börintensifieras. Nationella och internationella program, för att övervakalånglivade organiska ämnen bör samordnas.9.2 SubstitutionsprincipenSubstitutionsprincipen infördes direkt i lagtexten i lagen om kemiskaprodukter till följd av en miljöpartimotion . Arbetet med att ersätta skadliga kemikalier med mindre skadligapågår och det är viktigt att det arbetet påskyndas. I detta arbete ärdet viktigt att vidareutveckla kriterier för miljö- och hälsofarlighet, attkartlägga kemikalieanvändningen och alternativ som är bättre för miljöni olika branscher och för olika ändamål.9.3 Begränsa utsläppenUtsläppen av långlivade organiska ämnen från punktkällor måstebegränsas ytterligare. Några särskilt viktiga branscher och områden ärmassaindustri, kemisk industri, metallverk, avfallsförbränning,aluminiumverk, träimpregnering och småskalig eldning.Omhändertagandet och den slutliga deponeringen av produkter,byggnadsmaterial m.m. som innehåller långlivade organiska materialmåste förbättras.Många avfallsupplag och gamla industriområden är förorenade av orga-niska ämnen, därför är det viktigt att undersöka och åtgärda dessa gamlaupplag.Ett stort problem med dagens avloppssystem är att hushållens avlopp blan-das med miljöfarliga avlopp från industrier och verkstäder. Vi anser attendast sådant avloppsvatten som innehåller nedbrytbara ämnen ska ledas frånindustrier till kommunala reningsverk. Vi föreslår därför att kommunerna skages rätt att förbjuda storskalig överledning av miljöfarligt avloppsvatten tillkommunala reningsverk.9.4 Ytterligare forskning behövsDet finns många frågeställningar beträffande stabila organiska föreningarsom behöver belysas ytterligare. Det gäller bl.a. vilka lång- ochkortsiktiga effekter som de organiska ämnena har och sambanden mellanövergödningen och miljögifternas omsättning.Under senare år har exempelvis laxens reproduktionsförmåga kraftigtbegränsats därför att av ynglen dör i . LaxsjukdomenM74 kan troligen kopplas till miljöföroreningar, och organiska miljögifterhar nämnts som en möjlig orsak.10 Utsläpp av olja och kemikalierBara runt påträffades ca 25 000 fåglar som dött tillföljd av oljeutsläpp. Utifrån denna siffra kan man sluta sig till att minst100 000 fåglar dött av oljeskador i som helhet . Dåska man också ha i minnet att många fåglar övervintrar ute till havs. Närde skadas av olja flyter de inte i land och kommer därmed inte med istatistiken för oljeskadade fåglar.Mer omfattande oljeutsläpp skulle kunna få katastrofala följder för vissasjöfågelbestånd. Några exempel på sårbara bestånd är den miljon alfåglarsom övervintrar i vattnen söder om och beståndet avsillgrisslor från stora som är speciellt sårbart dåårsungarna, som ännu inte kan flyga, ligger ute till havs med föräldrarna.Under 1995 ökade antalet olagliga utsläpp av olja i . Transporten avolja i beräknas dessutom öka . Ett annat problem ärutsläppen av kemikalier från s.k. kemtankrar. Dessa utsläpp är ännu svårareatt detektera.10.1 Åtal för utsläpp av oljaMiljöpartiet de gröna har tidigare påtalat att åtgärder bör vidtasför att effektivisera det rättsliga förfarandet när det gäller att beivraoljeutsläpp i bl.a. . I de grönas motion ombegränsningen av tillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brottbegångna på utländska fartyg presenteras flera förslag som syftar till attbrott av denna typ ska leda till åtal.I utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU17 Havsrättskonventionen ochtillämpningsavtalet anges att särskilt bör undersökaolika möjligheter på det straffrättsliga området för att komma till rätta medföroreningen av den miljön. Problemen med oljeutsläpp från fartyg ärstora varför vi anser att det är av yttersta vikt att verkningsfulla reglertillkommer på det här området.10.2 Det internationella oljeskyddsarbetetDet är också nödvändigt att det internationella oljeskyddsarbetetintensifieras. Vi anser att inom ramen för arbetet i IMO,HELCOM, OSPARCOM och ska verka för attfjärrdetektion av olja upphöjs till att utgöra juridiskt bindande bevisningför överträdelser av gällande regelsystem. Åtgärderna i de olika ländernarunt måste samordnas bl.a. beträffandemottagningsanläggningar i hamnar. Dessutom är det nödvändigt attgenomföra informations- och utbildningsinsatser för att komma till rättamed problemen med utsläpp av olja och kemikalier till havs.10.3 Heltäckande miljöatlaserVi anser att det är mycket viktigt att ha god beredskap vidolyckssituationer. saknas regionvisa s.k. miljöatlaser fördelar av . Dessa miljöatlaser är ett operativt hjälpmedel närdet gäller beslut om insatser och hur dessa skall inriktas för att begränsaskadorna vid olje- och kemikalieolyckor vid . Miljöatlasenredovisar också områden som är speciellt skyddsvärda. Arbetet med att tafram regionvisa miljöatlaser måste intensifieras så att det finns sådanamiljöatlaser som täcker hela senast den 1 januari 1998.10.4 Flygspaning och satellitbildinformationDet finns ett nationellt mål för oljeskadeskyddet som innebär attoljeupptagning ska kunna påbörjas till sjöss och inom 4timmar i kustzonen. Ny teknik gör det möjligt att snabbt upptäcka olja tillhavs. Eftersom olja har andra optiska egenskaper än vatten kanoljeutsläpp upptäckas med olika optiska metoder. patrullerarKustbevakningen totalt med tre plan utrustade med radar.Utöver detta sker optisk observation från fartyg. En av de nya metodersom skulle kunna tillämpas i de svenska vattnen är satelliter somtillsammans kan kartlägga vattenytan en gång . En fördel meddenna metod är möjligheten att även små oljeutsläpp kan upptäckas. INorge kombineras satellitspaning och spaning med flygplan och denorska erfarenheterna är mycket positiva.Vi föreslår att ges i uppdrag i samverkan med ochövriga intressenter att utreda behovet av satellitbildinformation för olje-detektion och att det norska systemet för operativ samverkan mellan flyg-spaning och satellitbildinformation därvid studeras och analyseras.Vi föreslår att samtliga berörda hamnar ska ha mottagningsstationer förolja och annat kemikaliespill senast den 1 juli 1998.Vi föreslår att krav pådubbla skrov ska ställas på fartyg som trafikerar svenska hamnar.11 Biologisk mångfald11.1 naturinventeringarDet råder en kunskapsbrist om den biologiska mångfalden i marin miljö.Det behövs grundläggande information om förekomsten av olika artersom är hotade och som är känsliga för mänskliga verksamheter och vilkaekosystem och biotoper som bör skyddas. Det är viktigt att sammanställadokumenterad kunskap och att utveckla metodik för marinanaturinventeringar. Därför bör ges i uppdrag att isamarbete med bl.a. de forskningscentra utreda möjligheterna atttillskapa en marin databas för de svenska kust- och havsområdena.De naturinventeringar som genomförts i de svenska havsområdena har iförsta hand skett i samband med etablering av reservat. De flestasvenska län och kommuner saknar planer för ett systematiskt genomförandeav inventeringar. Därför bör en plan för inventering av olika biotopertas fram. Planen bör innehålla analys och utvärdering av metoder samt enprioritering av olika kustområden. Därför förslår vi att ges iuppdrag att, i samarbete med länsstyrelserna och de forskningscentra,arbeta fram ett program för utveckling av marin inventeringsmetodik samtlista angelägna inventeringar i de svenska havsområdena. Rödlistor förmarina växter och djur bör utarbetas av artdatabanken. Det är angeläget att tafram rödlistor för makroalger och evertebrater och att revidera rödlistan förfiskar. Därför är det mycket viktigt att artdatabankens arbete med att ta framrödlistor får fortsätta. En översiktlig analys har genomförts som ett underlagtill de aktionsplaner för biologisk mångfald som presenterades avNaturvårdsverket m.fl. myndigheter . Behovet av att arbetavidare med detta och därvid på ett enhetligt sätt analysera varje arts behov avlivsmiljö är stort.11.2 reservatI de grönas motion om biologisk mångfald föreslås attarbetet med inrättandet av reservat skyndsamt fördjupas,konkretiseras och påskyndas. Dessutom anges att den nyligenpresenterade planen "reservat i " skyndsamt måsterealiseras, men också kompletteras, speciellt beträffande grundakustområden med exempelvis mjukbottnar, ålgräsängar ochmusselbankar. Vi föreslår även en översyn av de skyddsinstitut som finnsi naturvårdslagen. Frågan om de är tillräckliga ska belysas och om så inteär fallet ska förslag till nytt skyddsinstitut presenteras.11.3 Främmande arterMånga nya arter har introducerats i de svenska havsområdena via deninternationella sjöfarten. De främmande arter som sprids kommer delsfrån påväxt på skrov etc., dels från ballastvatten. Detta är specielltallvarligt för . Problemen med introduktion av främmandeorganismer har även rönt stor uppmärksamhet i det internationella arbetetunder senare tid.