mot · GK02Jo405 · 1996-10-07 00:00:00 — YrkesfiskarnaYrkesfisket har fått vidkännas en kraftig åderlåtning under desenaste decennierna, men är tusentals fiskaresysselsatta i det kustnära, men också beståndsbevarandefisket. Det gäller i huvudsak fiskebåtar (båtar under 12meter) och inte fiskefartyg (båtar ). Tillgångenpå fisk har skattats någorlunda jämnt ,vilket inneburit kontinuerliga leveranser, och befolkningenrunt kusterna har kunnat räkna med både arbete och tillgångpå fisk. Varje fiskare sysselsätter ungefär fem andra ikringnäringar i land.Kustnära fiskeI förhållande till de stora fiskefartygens framfart medjättringnoter är det kustnära fisket både energisnålt ochmiljövänligt. Det svenska fisket i västerhavet omfattar ca 20arter, vilka beroende på säsongsvariationer alla vid tillgångär ekonomiskt viktiga. Tillgången varierar beroende på varjearts säsongsvisa uppträdande. De konstanta arterna ärhavskräfta (stationär), räka, torsk och rödspätta. Ett nyttproblem är att allt fler arter har gemensamma kvoter medEU:s Nordsjözon. För fisket där krävs särskild licens.Däremot kan fisket fritt bedrivas av alla licensieradeyrkesfiskare i och . Problemet kommeratt växa av den orsaken att de som har licens att bedriva fiskei också har kapacitet att fiskaupp hela tillgängliga svenska kvoten på arten. Dessutomuppträder dessa arter först i för att därefter, genomsäsongsvariationen, uppträda i och ochbli tillgängliga för lokala kustfiskare.Den skeva kvoteringenFiskefartygen kan, med sina stora fångstredskap, redan ibörjan av året ta upp hela årets kvot. När det gäller torsk, därkvoterna är säsongsindelade, blir slutfiskningen någotuppdelad och sker i början av varje kvotperiod. Fiskebåtarna,som har enklare redskap, har inte en chans att konkurrera omkvoten. Den jämna tillgången till de lokala fiskmarknadernarycks undan, som fiskarna med fiskebåtar förlorarsina utkomstmöjligheter och blir arbetslösa. Fiskbeståndenhar ingen möjlighet att utvecklas i takt med utfiskningen.Fiskeriverket måste därför säsongsindela de svenskakvoterna och garantera kustfiskets del. Man bör också utredaett resursfördelningssystem liknande det engelsk-skotska, såatt det avsätts regionala gruppkvoter baserade på regionalafaktorer. Det skulle ge kustfisket en trygghet som längesaknats.BränslebeskattningVi vill beskatta fossila bränslen hårt, men inte skapa orättvisamellan stor- och småförbrukarna inom samma yrkeskår. Entidigare obalans som missgynnade de mindre fiskebåtarna,vad gäller beskattad eller obeskattad diesel, har i storträttats till och dispenser lämnas för en beräknadårsförbrukning på 7 000-10 000 liter/år.Fiskeflottan borde kunna övergå till att använda hydraulolja gjord av ihuvudsak raps i sina hydraulsystem. Detta måste provas. Går det att användaden miljövänligare rapsoljan till hydraulsystem i skogsbruket, går detnaturligtvis på haven. Det är viktigt att fiskeflottans distributörer av olja,vanligtvis fiskarägda föreningar, deltar i arbetet. försök attintroducera rapsoljan, via tjänstemän, direkt till fartygen, föllpå att det plötsligt inte fanns någon tillgång på rapsolja (tillverkningen drogsned på grund av ogynnsam/felaktig beskattning). En ny efterfrågan och en urmiljösynpunkt rättvis beskattning bör kunna ge rapsoljan möjlighet attåterkomma på bränslemarknaden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen utfärdar direktiv till atttastörre hänsyn till regionala faktorer i fiskeriförvaltningen,2. att hos regeringen begär en utredning om ettresursfördelningssystem, där det avsätts regionala gruppkvoter förkustfiskets behov av kontinuitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snara initiativ till utveckling av miljövänligare bränslen ochkatalysatorer på alla båtar/fartyg.