mot · GK02U634 · 1996-10-07 00:00:00 — Är ett demokratiskt land? Det är en fråga som manmed jämna mellanrum ställer sig. Den bristande respektenför de mänskliga rättigheterna i har behandlats iriksdagen under en lång följd av år. I internationella fora somEuroparådet, , FN och EU uppmärksammas MR-situationen i genom initiativ från olika länder,däribland Sverige.Turkiet har ratificerat såväl FN:s konvention mot tortyr som mot tortyr och den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Den turkiskakoalitionsregeringen, som tillträdde 1991, lovade vid sitt tillträde att värnarespekten för de mänskliga fri- och rättigheterna i landet och demokratiseradet turkiska samhället.I samband med att Europeiska unionen skapade tullunionenmellan och ställde den dåvarande turkiska premiärministernTansu Çiller ut löften om demokratisering och förbättrad respekt förmänskliga rättigheter. Man förklarade att det fanns flera lagförslag som skulleförändra de paragrafer som inskränkte yttrandefriheten och man lovade att dekurdiska parlamentariker som satt i fängelse skulle släppas fria. Inget avdessa löften har ännu infriats. Den enda påvisbara skillnaden är kosmetiskaförändringar utan större innebörd, samt ett frisläppande av den kurdiskeförfattaren . Sedan tullunionen ingicks har situationen för demänskliga rättigheterna i försämrats och några större framstegnär det gäller demokratiseringsprocessen har inte skett.Rapporter från människorättsorganisationer som ,och Watch visar att många avde löften som utställts i olika sammanhang inte har hållits. tänds etthopp att MR-situationen i detta land ska vändas till det bättre men oftakommer också bakslagen.I rapporten från parlamentariska delegation till i maj 1995redogörs för de vitt spridda anklagelserna mot turkiska säkerhetsstyrkorsöverdrivna våld inklusive mord och tortyr i deras kamp mot terrorismen.Givetvis fördöms också PKK:s terrorism. Evakuering och förstörelse avkurdiska byar har drivit tiotusentals människor på flykt. Oförklarligaförsvinnanden av personer som senare återfinns mördade hör också tillbilden.Under sommaren 1996 hungerstrejkade politiska fångar för bättreförhållanden i turkiska fängelser. Minst tolv personer avled. Det som sker iturkiska fängelser kan jämföras med det gamla sätt attbehandla sina oliktänkande. har en tradition som innebär att man heltenkelt anser det vara ett brott att föreslå förändringar i statens uppbyggnad.Man inser inte att yttrandefrihet är en förutsättning för demokrati. Matstrejkoch fasta till döds har uppmärksammats i internationella media, och de svåraförhållandena i turkiska fängelser har belysts. En rad åtal mot författare,journalister, människorättsaktivister och politiker har väckts.Det är inte bara kurder och assyrier/syrianer som utsätts för enhårdhänt assimileringspolitik. Även armenier, grekisk-ortodoxa och aleviterdrabbas och ses ibland som hot mot den turkiska staten och utsätts fördiskriminering och förtryck.Det är nödvändigt att det internationella samfundet upprätthåller ettständigt tryck på för att förmå landet att finna en väg att lösa sinaproblem inom ramen för de internationella åtaganden som gjort vadgäller de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och löften attstoppa bruket av tortyr. Kampen mot terrorism, som den utövas av t.ex. PKK,kan inte användas som ett försvar för de kränkningar av mänskliga rättighetersom pågår. har rätt att bekämpa terrorism och värna sin territoriellaintegritet men politiken måste utövas i enlighet med rättsstatens principer.En fredlig lösning på den pågående väpnade konflikten är nödvändig. Liksompå andra håll i världen som i , , och Tjetjenienmåste den väpnade konflikten ersättas av vapenvila, dialog och förhandlingar.Den slutgiltiga militära lösningen har inte nåtts.Turkiet bryter mot såväl FN:s konvention mot tortyr som mot tortyr. som för förhindrande av tortyr har besökt Turkietoch rapporterat om tortyr.Dessa kommittéers rekommendationer har dock negligerats av Turkiet.Sverige och andra länder måste envetet kräva att följer dessarekommendationer.Turkiets behandling av utomeuropeiska flyktingar lämnar också mycket iövrigt att önska och har karaktären av godtycke. bör begära attTurkiet ratificerar tilläggsprotokoll till flyktingkonventionidess helhet. Vidare bör uppmana att ratificera FN:s konven-tion om medborgerliga och politiska rättigheter samt dess tilläggsprotokoll.I samband med tullunionsavtalet antog rekommenda-tioner vad gäller bl.a. mänskliga rättigheter, demokratisering och en fredliglösning av den kurdiska frågan. har antagit enny resolution där man fryser vissa ekonomiska medel för samarbetet EU/och föreslår spärrning av delar av det s.k. Meda-programmet.Sverige bör verka för att ministerrådet i sina överläggningar med Turkietihärdigt tar upp frågorna om de mänskliga rättigheterna och icke enbartbehandlar ekonomiska frågor. bör också ställa krav på att i sina utlovade årliga rapporter om ägnar MR-frågornastor uppmärksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för en demokratisk utveckling med respekt för mänskligarättigheter i .