mot · GK02Kr283 · 1996-10-07 00:00:00 — Vi svenskar måste läraoss att kulturmöten och mångfald skapar en ny styrka ochnya möjligheter, inte minst i företagen.Nordamerikansk forskning visar att blandade grupper löser problemsnabbare och mer innovativt. Både och behandlade frågan om kulturell mångfald men på ett alltförsummariskt sätt. Det är bra att regeringen nu försöker göra något för attfrämja kontakten över kulturgränserna. Ett världskulturhus i skautredas. Syftet är vällovligt men vi skulle önska att man tar ett bredare greppför att främja naturliga mångkulturella mötesplatser i hela landet.Det handlar om att ge alla konstnärliga institutioner ett uppdrag att främjakulturmöten. Det handlar också om att involvera hela föreningslivet mer äntidigare i den uppgiften. Genom att mötas i våra olika traditioner, seder ochbruk uppstår spännande möten, inte minst för våra ungdomar. Vi är inteövertygade om att ett särskilt hus är det mest effektiva sättet att uppnå enfruktbar kulturell mångfald i . Risken är att det blir ett hus bara förinvandrare och att svenskarna inte finner vägen dit.Vi menar att utredningen om Världskulturhuset ska arbeta förutsättnings-löst för att finna bästa möjliga metod för att skapa "Världskulturhuset" i helaSverige. Detta bör ges regeringen till känna.RegionaliseringEn strävan att decentralisera det statliga kulturansvaret gällerförslaget om reformerat och utvidgat grundbeloppssystem tillregionala och lokala kulturinstitutioner, liksom förslagen omdecentraliserat statligt huvudansvar inom skildaverksamhetsområden för att utveckla dessa. Sålunda gesBacka teater i det nationella uppdraget för attutveckla barn- och ungdomsteatern 1997-1999 samtKulturskolan Rosteriet i det nationella uppdraget attutveckla ungdomskultur. Stiftelsen ett nationellt uppdrag inom området musik , liksom i ges liknande nationellaansvar för lokal och regional filmverksamhet. Inommuseiområdet ges samma uppdrag när det gäller Arbetetsmuseum liksom särskilda satsningar görs för samtidskonstenpå det nya , i ochRooseum i . i fårnätverksansvaret för konsthantverk och formgivning.Detta ligger väl i linje med strävan att decentralisera detkulturpolitiska ansvaret. Vi anser också att nya nationella uppdrag bör, inomytterligare konst- och kulturområden, kunna förläggas till andra orter änStockholm. Det sägs ingenting om fortsättningen efter . Detfinns en risk att långsiktigheten går förlorad i dessa tidsbegränsade projekt.Centerpartiet anser att en utvärdering av dessa nationella uppdrag bör görasefter periodens slut. Detta bör ges regeringen till känna.Regionala utvecklingsplanerför kulturenEnligt de förslag som aktualiseras i propositionen om denregionala samhällsorganisationen måste nyasamverkansmetoder utvecklas utifrån tidigareansvarsfördelning mellan statliga, regionala och lokalaaktörer.I redovisades förslag om regionala utvecklingsplanerinom teaterområdet. Detta förslag utvecklades på fler områden i Kulturutred-ningen.Mot bakgrund av den regionalisering som sker är det särskilt viktigt attregionala utvecklingsplaner utformas för hela det kulturpolitiska fältet. Ettarbete har också inletts mellan och på olika sätt utveckla det regionala samspelet inom kulturen.Vi ser det som angeläget att man på nationell nivå ger ett stöd för dettautvecklingsarbete. På det viset kan man också få en bättre samverkan mellande regionala kulturinstitutionerna och det lokala "arrangörskapet".Centerpartiet anser att regionala utvecklingsplaner måste tas fram för heladet kulturpolitiska fältet. Den nationella kulturpolitiken måste inriktas attstimulera detta och att stödja det utvecklingsarbete som initieras av ochmellan kommuner och landsting. Detta bör ges regeringen till känna.Regionala grundbeloppI propositionen Kulturpolitik har föreslagits ett system därman avräknar vardera från det statligastödet till regional kulturverksamhet. Det innebär att statendet tredje året skulle "hålla inne" av anslaget för attistället i projektform fördela detta anslag till olikainstitutioner. Vi ser detta som ett något byråkratiserat systemdär vi befarar att statens detaljstyrning över institutionernasverksamhet förstärks istället för att leda till ett förtroendefulltoch mer kulturpolitiskt inriktat utvecklingsarbete. Vårtförslag är istället att regionerna ges möjlighet till attsjälvständigt fördela dessa resurser. Detta skulle då främstinriktas på att stödja och utveckla olika arrangörskap, bl.a. isamarbete med studieförbunden, utifrån de regionalautvecklingsplaner som bör tas fram i samarbete mellanlandsting/regionfullmäktige och kommuner. På detta sätt servi också möjlighet till att ge stöd till de eldsjälar som ärberedda att på olika sätt utveckla delaktighet och främjakulturintresset i sina vardagsmiljöer.Centerpartiet anser att de "rörliga" delarna av stödet till regionalkulturverksamhet fördelas regionalt enligt ovanstående, i syfte att stödja ochutveckla olika former av arrangörskap, bl.a. i samarbete med studie-förbunden.Detta bör ges regeringen till känna.Kulturen som motor förarbeteKulturen är en positiv drivkraft i samhället. Där människorsamlas kring kulturprojekt och där ett levande kulturliv finnsuppstår en mängd positiva kringeffekter. Identiteten ochsjälvkänslan stärks. Idéer som leder till fler arbetstillfällenuppstår. som var kulturhuvudstad 1990 brukarnämnas som ett bra exempel. Vi menar att kulturen sommotor för att minska arbetslösheten är klart underskattad iSverige. Det är angeläget att ta vara på kraften hos de idérika"eldsjälar" - män och kvinnor - som finns på olika håll ilandet för sysselsättningsskapande kulturprojekt förarbetslösa.Vår kultur bygger till stor del på traditioner och kulturarv. Det är viktigt föralla att känna sin historia, sina traditioner, seder och bruk. Med denkunskapen är det lättare att förstå våra likheter och skillnader och därmedkunna möta framtiden med större tolerans och förståelse. Ett av målen för vårkulturpolitik är just bevarande och brukande av kulturarvet. är ett exempel på hur nya arbetstillfällen förenas med detta mål.Byggnadsvårdsinsatser som gjorts i stor omfattning är ettannat. Industriminnen är ett tredje. föreslår regeringen 1,2 miljoner kronortill informations-, samordnings- och utvecklingsinsatser för våraindustriminnen och dessutom för uppbyggande av lokalaorganisationer som ger en bas för arbetsmarknadsinsatser och utbildningarinom kulturarvsområdet. Det är bra och vi ser det som en förberedelse för nyaarbetsmarknadsinsatser. Däremot krävs ytterligare insatser för att angelägnaprojekt verkligen ska komma till stånd. Det finns en rad områden som börprioriteras vid beslut om kommande sysselsättningsåtgärder.Riksdagen har tidigare uttalat att uppdraget om industriminnen även skainkludera arbetsliv, konsumtionsmönster, värderingar och livsformer. Sådanaprojekt kan ge arbetstillfällen åt både kvinnor och män. Överhuvudtaget bör ivården av kulturarvet större hänsyn tas till kvinnornas kulturarv. Viförutsätter att regeringen i kommande beslut om sysselsättningsåtgärderprioriterar kulturarvet med denna inriktning. Detta bör ges regeringentillkänna.PublikarbeteInternationellt sett ligger på en hög nivå när detgäller delaktighet i kulturlivet. är det ca tre miljonersvenskar som deltar i någon skapande kulturverksamhet, istudiecirklar eller annan bildningsverksamhet. Dubbelt såmånga besöker minst en gång någon konsert,teaterföreställning, bio etc.För en del människor är kulturen en självklarhet medan det för andra ärnågot som man mer sällan ägnar sig åt. En av utmaningarna för svenskkulturpolitik är att fler ska kunna delta i olika former av kulturverksamhet. Vimenar inte att ökad delaktighet bara innebär att fylla salongerna medbesökare. Det handlar mer om att utforma en verksamhet som berör fler.Publikarbetet har inte varit speciellt prioriterat eller framgångsrikt. Därförbehöver publikarbetet hitta nya former. Hur når man då fler människor, hurfår man en efterfrågan på konstnärligt arbete och hur utvecklar mankulturmöten? Kanske genom att på ett mer aktivt sätt profilera och målinriktapublikarbetet i sin helhet. Här kan studieförbund och olika föreningar vara enbrygga mellan institutionerna och publiken. Att ha större flexibilitet när detgäller tider, enkla former att skaffa biljetter, möjlighet till delaktighet ochpåverkan, att förlägga en del kulturverksamheter i vardagsmiljön, på arbets-platser i bostadsområden etc. kan vara ett led i publikarbetet.LitteraturSom identitets- och kulturbärare är språket av avgörandebetydelse. Det är också det främsta kommunikationsmedletmellan människor. Genom det skrivna ordet kan tankar,känslor, erfarenheter och idéer delas och spridas. Det ger osskunskap och sätter igång fantasin. Språket bevaras ochutvecklas när tillgången till litteratur stimuleras. Bibliotekenhar utgjort grunden för samhällets insats på litteraturensområde. Utvecklingen har , enligtKulturutredningen, karaktäriseras av att- bokläsandet har ökat-- nästan hälften av utgivningen av skönlitteratur är svensk medan böckerfrån engelskan dominerar bland översättningarna-- fem ägargrupper svarar för tre fjärdedelar av bokutgivningen-- det totala antalet utgivna boktitlar fördubblats medan det totala antaletsålda volymer i stort varit konstant.-Centerpartiet anser att statens relation till den kommunalaekonomin ska regleras i ett samlat statsbidrag. Vi är i principmotståndare till riktade statliga stöd till kommunerna.Med tanke på det stora behovet av att stimulera barns och ungdomarsläsande och de ekonomiska problem som många bibliotek står införaccepterar vi förslaget om ett statligt stöd för inköp av litteratur till folk-ochskolbiblioteken med målgruppen barn och ungdomar.BibliotekslagCenterpartiet vill markera betydelsen av att det finns välutvecklade bibliotek i alla kommuner samt att man får lånaböcker gratis på varje bibliotek. Vi vill uppmuntra till lokalsamverkan mellan folkbildningens intressenter för attutveckla biblioteken.I propositionen föreslås att en bibliotekslag ska stadga enminsta nivå för kommunernas skyldighet på detta område.Centerpartiet tror inte att detta är lösningen på de frågor somär aktuella i kommunerna. Enligt en redovisning som gjortsom kommunernas minskningar av anslagen inomkulturområdet är de vanligaste indragningarna inomkultursektorn "att minska bidragen till studieförbunden,lägga ner bokbussar och biblioteksfilialer, minskaöppettiderna på biblioteken och antalet kulturarrangemang".Med förslaget till bibliotekslag stadgas att varje kommun ska hafolkbibliotek och att allmänheten avgiftsfritt ska få låna litteratur.Ovanstående beskrivna realiteter lär inte påverkas av föreslagen lagstiftning.En statligt reglerad miniminivå är inte detsamma som en väl utbyggdbiblioteksverksamhet i människors vardag. Tvärtom kan den istället förstärkaen negativ utveckling genom att många kommuner inskränker satsningarna påbiblioteksverksamhet till den miniminivå lagstiftningen angivit. Det finnsheller ingenting som motiverar att staten gör en inskränkning av denkommunala självstyrelsen genom att lagreglera folkbiblioteksverksamheten.Centerpartiet anser inte att den föreslagna bibliotekslagen löser de problemsom pekat på. Vi anser att väl utvecklade bibliotek skafinnas i varje kommun och vill att biblioteken ska spela en aktiv roll imedieutvecklingen. vill uppmunta till lokal samverkan medfolkbildningens intressenter för att utveckla biblioteken.Centerpartiet avslår regeringens förslag om att en bibliotekslag ska införas.En bok för allaVi noterar med tillfredsställelse att En bok för alla fårmöjlighet att fortsätta sin utgivning. Den fyller en storfunktion med sina utgåvor av kvalitetslitteratur till lågt pris.Särskilt viktig är utgivningen av barn- och ungdomslitteratur.TeaterTeaterområdet har genomgått en stark utveckling . Teatern var en av de krafter sombanade väg för utvecklingen av kulturpolitik. Detfanns då ett mycket dynamiskt förhållande mellan teaternoch det omgivande samhället. Utvecklingen på teaterområdetde karaktäriseras, enligt ,av att- antalet teaterinstitutioner och antalet fria grupper ökat-- utbudet från regionala teatrar och fria grupper ökat medan antaletföreställningar från minskat-- antalet teaterbesök minskat påtagligt-- amatörteaterverksamheten och samverkan mellan amatörer ochprofessionella ökat.-Utvecklingen har ökat mångfalden i fråga omteatrar, uppsättningar och föreställningar. Den geografiskanärheten till en teaterinstitution har ökat. Till den negativasidan hör den minskande publiken och tilltagande problemför arrangörsledet - främst för skolteaterarrangörerna - vilketskapat problem för de turnerande teatrarna.Under 1980-talet gick också mycket av det dynamiska samspelet mellanteatern och det omgivande samhället förlorat. Åtskilliga av 80-talsidéerna varfrämmande för teatern som uttryckmedel. Mycket av det som fanns i 80-taletssamhälle hade svårt att få fäste på teaterscenerna. Det var andrauttrycksmedel som drog nytta av tidens idéer.Teatrarna har en hård konkurrens genom utvecklingen påmedieområdet. Denna utveckling föder successivt nya värderingar ochreferensramar hos befolkningen. Skillnaden mellan teaterns uttrycksformer -som förändras påfallande lite - och de moderna massmediernatenderas att vidgas. För generationer som växer upp med dennamångfald kan det kanske vara långt till teatern som uttrycksmedel. I densituation som teatern befinner sig i ställs stora krav på nytänkande ompubliken skall kunna återerövras. Teatern behöver utrymme för omprövning,experiment och profilerade satsningar. konstaterade att"det går att koppla teatrarnas konstnärliga toppar till enskilda teaterledaresom lyckats frigöra ensemblens konstnärliga förmåga. Teaterkonsten är i höggrad beroende av den mänskliga kreativiteten uttryckt i såväl kollektiva somenskilda former. "Samisk teaterDen samiska teatergruppen bildades i imitten av och flyttade senare till . Desamiska teaterarbetarna har drivit olika tillfälliga projekt i 23års tid och många föreställningar har haft sin givnavisningsplats i . har Samiska Teatern mednuvarande säte i arbetat fram en plan för hur ensamisk nationalscen etappvis ska byggas upp.Kulturutredningen instämmer i Teaterutredningensbedömning att det bör finnas en teaterinstitution i Sverigeoch föreslår att staten ger bidrag till den.På regional nivå och även i kommunerna längs Lule Älvdal har det vuxitfram en vision om ett samiskt kulturcentrum i form av en särskild byggnad.Tanken är att bygga ett centrum för professionell scenisk produktion inomområdet musik, teater, konst, konsthantverk och multimedia, där den samiskanationalscenen skulle finnas i direkt anslutning. Det samiska kulturcentrumetskulle ha resurser för att skapa samverkan mellan olika konstarter, t.ex.mellan teatern, bildkonstnärer och konsthantverkare.Ett kulturcentrum av detta slag ska ses som ett internationellt centrum förutbyte mellan samer i och övriga urbefolkningar i världen.Regeringen skriver vältaligt i sin kulturproposition om mångkulturellt ochinternationellt samarbete. Man föreslår t.o.m. inrättande av ett Världskultur-hus i . Det är därför en stor brist i sammanhanget att man inte villsatsa på egen urbefolkning. anser att det är viktigt atten samisk nationalscen etableras. Regeringen ger i uppdrag attundersöka förutsättningarna för att etablera en fast samisk teaterinstitution.Vianser att det uppdraget bör vara klart . Detta gör detmöjligt för regeringen att lägga förslag i samband med budgetpropositionen1997. Detta bör ges regeringen till känna.DansSedan några år tillbaka befinner sig dans som konstart i ettexpansivt skede och intresset att se dans på scen har ökat.Danskonsten har länge betraktas som en "smal" konstform.Den är bara "smal" i bemärkelsen geografisk spridning.Att se dansframträdanden på scen har varit ettfåtal förunnat. Det är av befolkning somunder sett en professionell dansföreställning.Däremot är det mer vanligt att man sett uppträdanden avfolkdanslag eller andra amatörgrupper.Genom att bl.a. ta tillvara kunskaper och erfarenheter avturnerande med dans och omfattande kontakter med svenskt ochinternationellt dansliv skulle nätverk för återkommande turnerandedansföreställningar kunna växa fram. Så kan människor utanför storstädernafå möjlighet att upptäcka dansen. Detta bör ges regeringen till känna.Med riktade insatser kan man utveckla danskonsten, skapa ettpublikintresse och möjligheter att se dansföreställningar. De senaste 20 årenhar, enligt , dansområdet karaktäriserats av att- antalet dansföreställningar och besökare har ökat-- dansföreställningar fortfarande i hög grad är en storstadsföreteelse-- det inte har byggts upp en regional struktur för danskonsten-- en stor och viktig del av det nyskapande arbetet inom området äger rumutanför institutionerna-- det inom det fria danslivet finns små resurser och dåliga möjligheter tillkontinuerligt arbete vilket gör att de flesta arbetar i projektform-- de ekonomiska satsningarna på området har varit begränsade.-Dansen är en viktig konstform som bör få ökade möjligheteratt verka ute i hela landet. Det blir möjligt i samband medförändringen av stödet till den regionala kulturen.ÖstgötabalettenCenterpartiet ifrågasätter regeringens förslag om bidrag tillÖstgötabaletten. ska betalas ut för enengångssatsning. Även om har en braverksamhet förutsätter ändå ett statligt stöd att man påregional och lokal nivå tar ett ansvar för verksamheten, vilketinte sker idag.Centerpartiet anser att inom anslaget B 2 ska minska bidraget tillÖstgötabaletten med som istället fördelas till andra verk-samhetsområden inom anslaget B 2.MusikMusiken lever. Det märks på olika festivaler, rockklubbaroch konserthus. Musikområdet är det mest vittförgrenade ochomfattande konstområdet. Speciellt bland ungdomar finns ettmycket stort intresse. För många unga är musiken en livsstil.Musiken är ett sätt att berätta och påverka. Detta bör stödjasoch det är framförallt viktigt att samhället hjälper till medmusiklokaler för ungdom. Samhället har ett ansvar i attstödja nytänkande och experimentell musik som har svårt attfinansieras av egen kraft. Inom folkbildningen harmusikverksamhet stor betydelse inte minst när det gällerungdomsverksamheten. Vissa folkbildningsorganisationerhar t.o.m. byggt upp speciella musikhus förungdomsmusiken.Utvecklingen inom musikområdet har , enligt , karaktäriserats av att- intresset för musik ökar-- tillgänglighet till inspelad musik har ökat-- utbyggnaden av kommunala musikskolor har varit stark-- antalet besökare på musikevenemang har fördubblats-- den statliga regionala musikorganisationen har fått bredare uppdrag ochfått landstingen som huvudmän-- utbyggnaden av symfoni- och kammarorkestrar har fortsatt.-MusikskolorMusiken har länge dominerat många ungdomars kultur- ochfritidsliv både vad gäller att lyssna och att själv musicera.Här har våra musikskolor haft en stor betydelse för barnsmusicerande. Nära hälften av alla barn mellan 9 och 12 årspelar ett instrument. Bredden på musikundervisningen iSverige sägs vara enastående i världen. Men det har sedanmitten skett en stor förändring. Allt färre barnspelar något instrument.Problemet med att elevantalet kraftigt minskar inom förklarasav bl.a. av att det inte finns något entydigt ansvar förverksamheten. På den kommunala nivån finns ingen självklar och enhetliguppfattning om musikskolornas roll och organisatoriska tillhörighet. Dessaförhållanden anges ibland som förklaring till senare års besparingar inommusikskolan. Besparingarna har lett till kraftigt höjda avgifter, som i sin turhar lett till färre elever. Med detta ökar risken för en social snedrekrytering.MusikcentrumFör att stärka bredden och främja utvecklingen ochförnyelsen i det svenska musiklivet anser attstöd bör kunna utgå till profilerade centrum inom t.ex. jazz,kammarmusik, folkmusik, körliv och ungdomsmusiken.Tanken är att dessa centrum skulle kunna fungera sommötesplaster för de som är verksamma inom respektiveområde. Utveckling av de olika genrerna skulle kunna finnaett forum. Även uppgifter som fortbildning ochdokumentation skulle dessa centrum kunna svara för.Vi föreslår att Rikskonserters minskade anslag kan används till dessacentrum.Regeringen bör återkomma till med förslag om hur dessa skaorganiseras praktiskt och organisatoriskt. Detta bör ges regeringen till känna.LänsmusikenKulturutredningen föreslog att anslaget till länsmusikenskulle minskas med argumentet att det inte ilängden är hållbart med så olika regionala bidragsnivåer tillolika konstformer. Protesterna mot detta har varitomfattande. Anslaget till länsmusiken ska införlivas i detreformerade bidragssystemet för regional verksamhet ochsuccessivt minska med . Enligt vår uppfattningär det en rimlig avvägning.GöteborgsoperanGöteborgsoperan har haft en lyckosam start. Dettaarkitektoniskt spännande bygge har fyllts med innehåll, flerakonstnärliga framgångar och fulla hus - 250 000 besökareper år vilket är mer än vad Stockholmsoperan har. Barn-operor, ungdomsbalett och operaexperiment på lilla scenenär intressanta delar förutom flera uppmärksammadeoperaoppsättningar. är den mestaktuella succéen som dessutom varit lönsam. Man arbetarfortfarande med uppbyggnaden av ett antal produktioner somska kunna komma tillbaka i rad. Detta för att kunnaerbjuda en omväxlande repertoar. Målsättningen är att kunnaerbjuda publik minst lika intressantaföreställningar som Stockholmsoperan kan erbjuda.Göteborgsoperan kom till stånd genom ett omfattande engagemang avstaten, , grannkommuner, företag och en mängd privat-personer.Göteborgsoperan brottas med ekonomiska problem vilket inte ärmärkligt med tanke på att det offentliga stödet per besökare uppgår tillmindre än hälften av vad Stockholmsoperan får. Av detta stöd kommerstörsta delen från . Operan saknar perår för att kunna behålla nuvarande verksamhet och för att fortsätta att byggaut verksamheten. Ingen begär att stödet ska bli lika stort som förnationalscenen men en bättre fördelning behövs.Centerpartiet anser att det är anmärkningsvärt att Göteborgsoperanöverhuvudtaget inte nämns i kulturpropositionen. Staten har ett ansvar för atten större del av landet också ska kunna erbjudas det kulturutbud somhuvudstadregionen får inom musikteaterområdet. Vi har på annan plats idenna motion presenterat ett förslag som skulle kunna stärka såvälGöteborgsoperan som och Göteborgsmusiken. Desenare är orkestrar av mycket hög kvalitet med verksamhet över landet ochäven internationellt.RikskonserterCenterpartiet anser att ska besluta att bidraget tillSvenska rikskonserter ska minska med 3 miljoner koronor.BildBilder av olika slag omger oss överallt i samhället ,bilder som alla har olika funktioner och syften. Bildområdethar en stor bredd både när det gäller innehåll,verksamhetsformer och aktörer. Utvecklingen påbildområdet har, enligt , de senaste 20 årenkaraktäriserats av att- antalet bildkonstnärer har ökat-- konst i den offentliga miljön och bostadsområden har ökat-- antalet konstmuseer och konsthallar har ökat-- arrangerande och förmedlande föreningar har vuxit-- tillströmning till gymnasieskolornas estetiska program och till konst-närliga förberedande utbildningar har ökat.-Det har visat sig att bildkonsten som konstart är den somminst berörts av regionaliseringen. Det finns idaginstitutioner uppbyggda på bildområdet men inte ett likasystematiskt uppbyggt institutionsnät som på teater- ochmusikområdena.FotoI flera europeiska länder har fotografi fått enmer framträdande plats i kulturlivet. Orsaken till detta är satsat på kvalificerad utbildning. I har det undersenare år tagits betydande initiativ för att förbättrafotokonstens förutsättningar, bl.a. så är en väl fungerandehögskoleutbildning för fotografi knuten tillGöteborgs universitet.Foto-SesamEn kraftfull satsning på att bevara och göra den fotografiskabilden tillgänglig behövs, både vad gäller stillbildsfotografietoch film.Den nationella planen för fotografi, "Mot glömskans tyranni", ger enmycket genomarbetad lägesbeskrivning där behov och problematik blirmycket väl belysta.