ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo207 · 1996-10-07 00:00:00 — Jordbruket i stödområde 4 Jordbruket och livsmedelsindustrin är framtidsnäringar ochen betydelsefull förutsättning för framtidens hållbarasamhälle. Utvecklingen inom näringarna har stor betydelseför hur väl vi kommer att lyckas skapa ett medekologiskt hållbar tillväxt, ökad sysselsättning, regionalbalans och utvecklad landsbygd.Ett led i detta är jordbruk med djurhållning. Mjölkproduktionen skaparinte bara jobb på den egna gården utan ger också sysselsättning i hela kedjanfram till slutförbrukaren. Med mjölkproduktionen följer också kött-produktion i olika former, endera som integrerad produktion på den egnagården eller genom försäljning av livkalvar till renodlade köttproducenter.Jordbruket har genom mjölk- och köttproduktion stor betydelse förlandskapsbilden. Både genom betesdrift och foderproduktion bibehåller viett öppet landskap. Det sker på ett naturligt sätt utan konstgjord andning ochden biologiska mångfalden räddas kvar.Köttproduktion baserad på uppfödning av tjurkalvar har med rättaförutsättningar att uppnå lönsamhet. Köttkorna utgör en liten men växandeskara betesdjur i . Även om dikoproduktionen ständigt brottas medlönsamhetsproblem är produktionsformen mycket tilltalande.Det finns alltså inom jordbruket en mängd olika produktionsgrenar somskapar jobb, öppna landskap och är bra ur miljösynpunkt.Därför är det oroande när signaler kommer om att djurgårdarna läggs ner iDalarna. Många äldre bönder slutar nu när lönsamheten har gått ner och ingayngre tar över. Risken är då att växer igen och att möjligheter attbedriva småskalig livsmedelsproduktion äventyras.Under första halvan av 90-talet har frågan om stöd till jordbruket i norraSverige varit ett hett diskussionsämne. I beslutet om 1990 års jordbruks-politik bestämdes att Norrlandsjordbruken dit också räknas skullekompenseras för sjunkande produktpriser och svårare odlingsbetingelser, såatt lönsamheten skulle hållas uppe.Efter det att blev medlem i EU förändrades förutsättningarna.Stora delar av , det tidigare stödområde 4, hamnade utanför detegentliga stödområdet, kallat EU:s inre stödområde. Det innebar väsentligalönsamhetsförsämringar för mjölk- och djurproducenterna. En stor del avDalarnas mjölk- och köttdjursproduktion återfinns inom stödområde 4.Vi motionärer ser det som angeläget att ur ett samhällsperspektiv slå vaktom en näring som är så stabil, arbetskrävande och arealkrävande som mjölk-och köttproduktionen är. För att åstadkomma detta är det nödvändigt attlönsamheten förbättras inom stödområde 4. De utökade medlen som föreslåsi budgetpropositionen bör därför riktas på ett sådant sätt att de kommer desom är aktiva mjölk- och köttproducenter till godo. Det sker som vimotionärer ser det genom att vallstödet djurrelateras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett djurrelaterat vallstöd.
mot · GK02Jo208 · 1996-10-07 00:00:00 — Renar som är det djurslag bland lantbrukets djur som leverfriast under sin tillvaro fram till slakt har under senare årslaktats på särskilda slakterier, ofta långt ifrån insamlings-platsen. Transporter som tagit harrapporterats och polisanmälningar skett i ett antal fall; senastgällde det ett fall med transporter mellan ochÖvre Soppero, där ett antal renar var döda vid framkomstenoch andra skadade.Transport av renar till slakt är en mycket tveksam företeelse fråndjurskyddssynpunkt, även om transporten skulle genomföras på kort tid.Renarna kan på grund av sina stora horn inte stå upp utan att fastna ivarandra, och tvingas alltså ligga ner om tillräckligt många renartransporteras . Stark kritik har riktats mot transporterna av renartillslakt från veterinärer i . Någon tillsyn sker knappast alls, eftersom deflesta kommuner i endast utövar tillsyn av djurtransporter efteranmälan. Det innebär att djurens rättsskydd är starkt urholkat.Mobila slakterier har byggts upp, men används bara i liten utsträckning,antagligen på grund av ekonomiska skäl. Det enda rimliga vid renslakt voreatt använda mobila slakterier för att undvika transport av dessa halvtama djur.Renslakten är ett stort djurskyddsproblem. Nuvarande förhållanden äroacceptabla. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ska lämnaförslag om vad som krävs för att mobila slakterier ska kunna användas istället för att renarna transporteras till slakt på annat ställe. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en utredning som skall lämnaförslag om vilka åtgärder som behöver vidtas för att mobila renslakterier skallkunna tas i bruk och transporter av renar till slakt därmed undvikas.
mot · GK02Jo209 · 1996-10-07 00:00:00 — Frågan om fäbodbrukares skyldighet att anordna inhägnaderställdes på sin spets i en dom av i januari1996. En fritidsboende granne hade klagat över att ägaren levande fäbod lät sina får beta fritt över hela fäboden och iskogen intill. Fäbodbrukaren förlorade målet och fråntogsden urgamla rätten att låta djuren beta. Domen väckte hårdkritik från många håll. De fem länsstyrelserna i ,, , och hardärefter krävt att regeringen ser över den lag som reglerarbetesrätten på fäbodarna.Fäboddriften med dess tusenåriga anor har ingått som en väsentlig del ijordbruksekonomin. Sommarbete på fäboden var ett nödvändigt inslag iböndernas försörjning ännu en bit in . I finnsfortfarande ett 50-tal levande fäbodar med fritt betande djur. Sådant bete ären förutsättning för att det traditionella fäbodbruket skall kunna leva vidare.Fäbodarna utgör, med sin rikedom på ålderdomliga timmerhus, ett fintsvenskt bidrag till det europeiska kulturarvet. Den mångåriga betes- ochslåtterhävden har skapat en unik biologisk mångfald, som är nödvändig föratt de utrotningshotade koraserna fjällko och rödkulla skall kunna räddas förframtiden. Det är genom bete och slåtter som fäbodarna och de seder ochtraditioner som är knutna till dem i praktiken kan leva vidare. Vi måste se tillatt fäbodar blir kvar och att vi för kunskapen vidare till kommandegenerationer. Om den tusenåriga kontinuiteten bryts kommer fäbodarnasuccessivt att förvandlas till fritidsbyar med helt ändrade byggnadsbestånd.Länsstyrelserna har betalat ut djurbidrag tillpersoner som haft traditionellt fäbodbete. I samband med EU-inträdet ökadebidraget kraftigt. Många fäbodar har utpekats som riksintressen och hardärför hög prioritet när man fördelar bidrag till byggnadsvård.Som liberal anser jag att goda möjligheter till ett aktivt fäbodbruk ärviktigt för bevarande av en gammal kultur som fungerar bra i samspel mednaturen. Även för turismen är fäbodarna viktiga. För många är ett besök viden levande fäbod, t.ex. , ett värdefullt inslag i vistelsen iDalarna.Det är angeläget att lagstiftningen som berör fäbodarna klargörs snarastoch moderniseras. Regeringen bör utarbeta lämpliga förslag till lagändringarså att fäbodarna kan brukas effektivt även . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att fäbodarna kan brukas effektivt även .
mot · GK02Jo211 · 1996-10-07 00:00:00 — Grunden för en stabil utveckling på landsbygden är attbasnäringar som jord- och skogsbruk kan utvecklas.Produktion av livsmedel och råvaror av olika slag utgör enviktig del i landsbygdens ekonomi.Jordbruket i norra har en särskild regionalpolitisk betydelse somgrundar sig på en mångfald av värden med vilka näringen och dessverksamhet förknippas. Förutom den grundläggande produktionen avlivsmedel bidrar jordbruket till att upprätthålla sysselsättning, befolknings-och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Jordbruket är betydelsefullt förlivsmedelsbranschen och har därutöver en viktig roll för att bevaralandskapsbilden och de kulturella värden som hör samman därmed.EU-medlemskapet har inneburit att vissa delar av jordbruket fått en bättresituation. Andra har fått en besvärligare. Bl.a. drabbas avförsämringar med EU-stöden.Det regionalpolitiska stödet till jordbruket i norra har utgått påungefär samma premisser . Stödet har varit enersättning för merkostnader orsakade av klimat, långa avstånd etc.Det område som drabbats hårdast av de nya EU-stöden är område 4. Dettaområde är ett avtrappningsområde, vilket gör att det hamnar mitt emellan tvåsystem. Genom bl.a. begränsningar i stödet till antalet djur och genomavsaknad av tillräcklig areal av spannmål innebär de nya EU-stöden klaraförsämringar och därmed en dålig lönsamhet.Detta har lett till en omfattande utslagning av djurproducenter. Detta ärsynnerligen allvarligt och hotar det öppna och levande landskapet.För att snabbt åtgärda detta problem vore det önskvärt att införa ettspeciellt djuranknutet vallstöd , ca /ha i område 4, beroende påhur det generella vallstödet utformas.Finansiering för denna åtgärd bör ske inom anslaget för nuvarandemiljöstöd.Jag vill också i detta sammanhang åter aktualisera frågan om uppflyttning ihögre stödområde. gjorde för ett antal år sedanen utförlig utredning av stödområdestillhörighet.Denna utredning fann att det vore motiverat med en uppflyttning avkommunerna samt Älvsbackaoch Nyeds församlingar i kommun till stödområde 3. Denna åtgärdär nu än mer angelägen och regeringen bör föranstalta om en sådanåtgärd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett speciellt djuranknutet vallstöd i stödområde 4,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppflyttning av vissa kommuner i högre stödområde.
mot · GK02Jo213 · 1996-10-07 00:00:00 — Med nuvarande inriktning på den svenska kulturmiljövårdenhotas en av de ur nationell och internationell synpunktvärdefullaste delarna av det svenska kulturarvet.Före vårt århundrade gav fäbodbruket en särprägel åt livet i de nordliga tvåtredjedelarna av . All förståelse för historia och kultur i landet norrom Bergslagen måste bygga på en kunskap om utmarksnäringar ochfäbodväsende. Fäbodkulturen är inte bara viktig utan också en mycketfolkkär del av det svenska kulturarvet. De ännu bevarade fäbodarna harbetydelse för framtida turism och sysselsättning. Därför är det utomordentligtangeläget att åtgärder vidtas för att rädda de få fäbodar som ännu är i drift.Under 1800-talet fanns det minst 20.000 fäbodar i drift i landet. Ännu islutet av 1960-taet var 206 i drift bara i . Vid en ny inventering1980 räknade man till ca 200 i hela landet, varav 80 i . Vid densenaste inventeringen 1990 fanns endast 139 fäbodar kvar i drift, varav 45 iJämtlands län och 78 i Kopparbergs.Ändå har bevaringsinsatser oupphörligt diskuterats,men utan resultat. Svårigheterna beror dels på bristande engagemang frånberörda myndigheter, dels på att frågan berör flera olika samhällssektoreroch kräver samordnade insatser från , Naturvårdsverketsoch sida.Bevaringsinsatserna bör inriktas på att de fäbodar som ännu är i drift skallkunna leva vidare. I ett inledningsskede kan det eventuellt vara lämpligt attpröva åtgärder inom ett begränsat område, förslagsvis by i Bergskommun i , där det inom ett avgränsat område kring en enda byfinns fungerande fäbodar och där kommunen har ett aktivt intresse attmedverka. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av svenska fäbodar.
mot · GK02Jo214 · 1996-10-07 00:00:00 — EU-inträdet pressar produktionspriserna på mjölk och kött,men har medfört nya stöd tillskogsbygdsjordbruket i . Detta senare ärpositivt och är en nödvändig förutsättning för en fortsattlevande landsbygd i dessa stora områden.Stödet kan uppgå till betydande belopp för en normalgård, men varierarkraftigt mellan det högsta stödområdet (a) och det lägsta (c). Stödområdes-indelningen ska spegla de faktiska kostnadsnackdelar som jordbruket irespektive bygder har, relativt slättbygderna.Det är mycket viktigt att områdesindelningen är korrekt utförd, så att denspeglar de verkliga kostnadsnackdelarna i området.När i stor tidsnöd gjorde indelningen tillgrep man varia-beln kornskördens hektaravkastning: ju lägre medelskörd i våra nuvarandemycket stora skördeområden, ju högre 5 A-klassning.Det är möjligt att detta samband mellan kornskörd och faktiska kostnads-nackdelar (små, många och oregelbundna åkrar, liten andel öppen mark,långa inom- och utomgårdstransporter etc) gäller i större delen av södraSveriges skogsbygder.För de stora delarna av södra och norra som är av höglands-karaktär och starkt skogsdominerade blir dock den gjorda klassindelningeninte rimlig, vilket både och jordbruksnäringen övertygandevisat. En rundresa i kommuner som och , , Finspångoch norra visar klart att dessa bygder omotiverat har klassats lägre änmotsvarande områden i angränsande län.Åkermarkens taxeringsvärden, som i sig är ett försök att värdera kostnads-nackdelarna, är t ex bara i skogs-bygder, medan på andra håll givits samma 5 A-klass trots taxe-ringsvärden på 10 000, 12 000 och per ha. Den helt dominerandehuvudgrödan i skogsbygderna - - ger därtill i snarastlägre avkastning än längre västerut. Trots detta har ingen av länetsskogsbygder erhållit 5 A-a-klassning och endast begränsade områden 5 A-b-klass.Vid den översyn av de nya stödens utformning och indelning som ska görasär det viktigt att ovan anförda aspekter beaktas, så att behövliga justeringar iområdesgränserna kan göras. Avgörande kan inte vara en snabbindelningunder stor tidspress utan hur stora de faktiska kostnadsnackdelarna i respområde är! Det vore orimligt att låsa fast en klassindelningsom ger stora skillnader i villkor till likvärdiga jordbruksområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödområdesindelning.
mot · GK02Jo215 · 1996-10-07 00:00:00 — Stödområdesindelningen för jordbruket i Utvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin spelaren avgörande roll för hur vi kommer att lyckas skapa ettSverige med ekologisk hållbar tillväxt, ökad sysselsättning,regional balans och utvecklad landsbygd. Vi anser att detbehövs jordbruk i hela landet och att det behövs jordbrukmed djur. Mjölkproduktionen skapar inte enbart arbete påden egna gården utan varje miljon liter mjölk som producerasger sysselsättning åt ca 17 personer. Mjölkproduktionenskapar också köttproduktion i olika former, endera somintegrerad produktion på den egna gården eller genomförsäljning av livkalvar till renodlade köttproducenter. Tackvare mjölkkornas höga foderkonsumtion hålls landskapetöppet och den biologiska mångfalden finns kvar.Köttproduktion baserad på uppfödning av tjurkalvar har medrätt förutsättningar chans till lönsamhet och dessa utgör enliten men växande skara betesdjur i Värmland.Det finns ett flertal olika produktionsgrenar inom jordbruket som skapararbetstillfällen och därmed öppna landskap, som är bra ur miljösynpunkt.Dessa produktionsgrenar inom jordbruket måste få möjlighet att utvecklasoch inte att avvecklas som är fallet i dag.I 1990 års jordbrukspolitiska beslut bestämdes att Norrlandsjordbruken ditVärmland räknas skulle kompenseras för sjunkande produktpriser och svårareodlingsbetingelser, så att lönsamheten inte skulle försämras.I och med EU-inträdet förändrades dock förutsättningarna för jordbruket iVärmland. En stor del av , som tidigare tillhört stödområde 4,hamnade utanför det egentliga stödområdet, kallat EU:s inre stödområde, ochdetta innebar väsentliga lönsamhetsförsämringar. På grund av harstora delar av det gamla "Norrlandsstödet" försvunnit och mycket lite harkommit i stället. Detta har inneburit att djurgårdar läggs ned i Värmland.Många äldre bönder slutar när lönsamheten har gått ned och inga yngre vill taöver. Risken är att växer igen och att livsmedelsindustrin måsteflytta. Vi har tyvärr redan ett exempel och det är som lägger nerslakteriet i . Företagsledningen hävdar att djurunderlaget minskar förmycket i , och detta ska vara en av anledningarna till att ca 450arbetstillfällen går förlorade.Det finns möjlighet att lösa problemet på olika sätt men det viktigaste är atten översyn görs av stödområdesindelningen med hänvisning tillJordbruksnämndens förslag . Dessutom är det viktigt att se övermöjligheterna till ett djuranknutet vallstöd i storleksordningen, som LFA-stöd, dvs. /ha för stödområde 4. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett djuranknutet vallstöd.
mot · GK02Jo216 · 1996-10-07 00:00:00 — I och med inträde i EU kom den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) att tillämpas i Sverige.Regleringarna är i stort mer detaljerade och omfattar flerområden än vad som tidigare gällt för Sverige.Informationsbehovet dels mellan myndigheter, dels frånmyndigheterna till jordbrukarna har varit mycket stort.Den decentraliserade handläggningsstruktur som tillämpas stämmerväl med den svenska traditionen. Det är länsstyrelserna som svarar förberedning och beslut i ärenden som de EG-stöd som ges direkt tilljordbruksföretag. Länsstyrelserna uppfyller i princip de uppgifter somtidigare låg på lantbruksnämnderna, medan har ettövergripande sektorsansvar inom jordbruksområdet.Administrationen måste fungera så att den i möjligaste mån förhindrarfusk, oegentligheter och rena misstag. Det är ett viktigt mål attadministrationen förorsakar minsta möjliga kostnader i form av pengar ocharbete dels internt, dels externt hos t.ex. jordbrukarna och olika myndigheter.Det är ett stort antal myndigheter som på olika sätt är involverade iadministrationen av CAP. Det är viktigt för alla berörda parter, såväljordbrukarna som myndigheter och med en tydlig rollfördelning.Jordbruksverkets samordningsansvar borde markeras ytterligare, samtidigtsom det finns starka skäl som talar för en arbetsordning där det så långt sommöjligt är länsstyrelserna som handlägger enskilda ärenden.En effektiv handläggning måste ske med effektivt bör därför i samverkan med länsstyrelserna utveckla ettgemensamt ADB-system för handläggning av stöd och regleringar.Det är viktigt att regeringen återkommer till med ett förslagangående en mer decentraliserad arbetsordning i samband med utvärderingenav det svenska miljöersättningsprogrammet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om decentraliseradarbetsordning av handläggning av jordbruksstöden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utvecklat ADB-stöd för jordbruksstöd.
mot · GK02Jo217 · 1996-10-07 00:00:00 — Utvidgat LFA-område i norra Avgränsning av mindregynnade områden (LFA) iVästmanlands länI slutförhandlingen mellan och om vilka områden som skulle ingå i de såkallade mindre gynnade områdena (LFA) ströks stora delarav det preliminärt avgränsade området i . Deområden som ströks är kommun samtförsamlingarna , , Fläckebo, VästraSkedvi, Bergslagen, samt Odensvi norra delen.InkomstnivånMotiveringen som anförts för att stryka dessa områden är attden genomsnittliga inkomstnivån för jordbruket i dessakommuner är för hög. Andra församlingar i landet medsamma inkomstnivå har dock blivit avgränsade som LFA-områden varför kriterierna verkar något tänjbara.Ett av skälen är enligt uppgift att inkomstnivå i EU-perspektivet i detta fallräknas på kommunbasis, varför lantbrukare i församlingar med mindre godaodlingsbetingelser liggande i relativt bördig kommun drabbas ogynnsamt idetta läge.Så är fallet i denna uppkomna situation i norra . Köpingskommun är i ett genomsnittsperspektiv ett tämligen bördigt område. De norraförsamlingarna , Bergslagen, samt Odensvi norra delenhar en bördighet som klart underskrider genomsnittet för kommunen. Dettahör samman med att klimatgränsen (i denna del) där Bergslagen möterMälardalen är tämligen markant för den som är invigd i de praktiskaförhållandena.TillbakagångI Bergslagsdelen av , det aktuella området, ärjordbruket på tillbakagång och djurhållningen minskar.Området är dessutom mindre lämpat för renspannmålsodling. Från länets synpunkt ser vi det därför somsynnerligen angeläget med den stimulans till djurhållningoch vallodling som LFA och miljöstöden skulle innebära förområdet.FörståelseOvan nämnda problematik har påtalats vid en rad olikatillfällen och är vid det här laget knappast okänd vare sig förjordbruksutskottet eller . Berörda harockså visat förståelse för problemställningen och ansett attargumenteringen har bärighet.Att kunna förhandla om en annan LFA-indelning är naturligtvisomöjligt. Detta kan vad vi förstår först ske i samband med övrigaomförhandlingar. Frågan för oss är dock om det inte finns nationellamöjligheter att genom andra riktade åtgärder åstadkomma hållbara lösningarsom ger jordbruket i dessa berörda trakter den injektion som det behöver föratt överleva och förvalta det kulturlandskap som är beroende av ett levandejordbruk, t.ex. ett nationellt miljöstöd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om LFA-områden.
mot · GK02Jo218 · 1996-10-07 00:00:00 — Tullfrihet för kravmärkta bananer Vid inträde i EU fick underordna sig EU:sreglering av bananers import till . har idagsvårt att importera ekologiskt odlade bananer. På de storabananplantagerna från vilka till största delenimporterar bananer p.g.a. EU:s hårda reglering odlas bananerför att tillfredsställa kraven på utseende i form av fläckfrihet,lagom storlek och lagom krökning. Detta sker på bekostnadav människor och miljö.Ofantliga arealer av regnskog har skövlats för att ge plats åtbananplantager. Bekämpningsmedel i jorden för bananplantornas rötter ochen stor mängd olika bekämpningsmedel i plastpåsar, i vilka bananstockenväxer, används vid odlingen. Bekämpningsmedlen sprids till den omgivandemiljön, grundvattnet och till floder och vidare ut till havet, där de slammasupp på korallreven. Plastpåsarna flyter till havet, där jättesköldpaddor tarmiste på dem och maneter. Jättesköldpaddorna sväljer plastpåsarna ochkvävs.Flygbesprutning av bananodlingarna skadar människorna, som arbetar ochbor där. Skador på hud, ögon, njurar, lever, lungor och nervsystem,förgiftningar, cancer och sterilitet drabbar människorna. Vi som importeraroch äter bananer måste också bry oss om hur förhållandena är där bananernaodlas.För att uppnå det långsiktigt, hållbara samhället, vilket regeringen nuförordar som ett mål i politiken, bör regeringen uppmana EU, att inte reglerabananimporten på det sätt som sker. Detta kan ske genom att införatullfrihet för kravodlade bananer, som odlas utan plastpåsar och där gifter ochbekämpningsmedel är bannlysta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör uppmana EU att införa tullfrihet för kravodladebananer.