mot · GK02U802 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottSovjetunionens sönderfall, kommunismens ochplanekonomiernas sammanbrott har skapathelt nya förutsättningar för samarbetet runt . Efteratt ha förlamats av stormakternasmotsättningar, kallt krig och politiska låsningar, finns idaginte dessa hinder kvar. I stället är en regionmed en mycket positiv utveckling, där samarbetet utvecklasallt mer. I och med och EU-medlemskaphar Östersjösamarbetet stärkts ytterligare, och regionensställning som en betydelsefull del av har tydliggjorts.Sverige har, sedan demokratiseringsprocessen inleddes, varit pådrivandeför en fortsatt integration av länderna runt och dess ekonomier. Vihar den längsta kuststräckan mot och det ligger i vårt intresse attden demokratiska och ekonomiska utvecklingen i dessa länder fortsätter ochpåskyndas.Ett förtroendefullt samarbete i Östersjö- och Barentsregionerna skaparförutsättningar för positiva beroenden. Dessa bidrar till att öka säkerheten ochstabiliteten i . Det är därför angeläget att, genom ökad handel,förbättrade kommunikationer, samarbete mot organiserad kriminalitet ochmiljöförstöring, satsningar på utbildnings- och kultursamarbete samt turism,knyta regionens länder närmare varandra. Inte minst viktigt är att utvecklasamarbetet på regional och lokal nivå samt mellan folkrörelser, andraorganisationer och enskilda. Det är viktigt att den regionala samhörigheteninkluderar den europeiska delen av . Ett EU-medlemskap för debaltiska länderna och bidrar till ökat samarbete och stabilitet iÖstersjöregionen.Centerpartiet delar regeringens uppfattning om de övergripande målen församarbetet i . Förutom att skapa en miljömässigt hållbarutveckling i området, måste den gemensamma säkerheten utvecklas. Dendemokratiska utvecklingen måste fortsätta som omvandlingen av deekonomiska systemen sker under socialt acceptabla former.Centerpartiet har en lång tradition i arbetet med att utveckla relationernamed länderna runt . Under fyrpartiregeringen utökades stödetkraftigt till , främst inom miljöområdet. harfullföljt detta engagemang genom att medverka tillbildandet av en fond på , som skallförbättra samarbetet och utvecklingen inom . Medlenfördelas efter förslag från statsministerns Östersjöråd.Norden som aktörCenterpartiet har alltid varit en av de ivrigaste förespråkarnaför ett utvidgat nordiskt samarbete. Det nordiska samarbetet,inom ram, kan i vissa delar tjäna somförebild för ett utvecklat samarbete runt Östersjön.Erfarenheterna av den nordiska passfriheten samt dennaturliga närheten och utbytet mellan folken i de nordiskaländerna är mycket goda. är dessutom en mycketviktig aktör i Östersjösamarbetet.Exempel på det är att beslutade om ettnärområdesprogram som bl.a. omfattar nordiska informationskontor iTallinn, , och . Förutom omfattarnärområdesprogrammet även nordvästra . har anslagit för verksamheten inomnärområdesprogrammet.De nordiska länderna har även engagerat sig i miljösituationen inärområdet. Genom Nordiska investeringsbanken (NIB) har ett särskiltmiljölån inrättats för angelägna miljöprojekt i det nordiska närområdet. Dentotala ramen för miljölånet uppgår till 100 miljoner ecu.Det är viktigt att medverkar till att även fortsättningsviskommer att spela en viktig roll för att förbättra samarbetet i närområdet,vilket bl.a. innefattar . naturliga ledarroll i Nordenför utvecklingen av Östersjösamarbetet bör bibehållas. Vad som ovan anförtsom som aktör i Östersjösamarbetet bör ges regeringen till känna.Det säkerhetspolitiska läget iÖstersjöområdetDen fortsatta säkerhetspolitiska och militärstrategiskautvecklingen i efter det slut ärsvårförutsägbar. Förändringarna är stora jämfört med densituation som rådde innan de baltiska länderna blevsjälvständiga och upplöstes. Den tydligablockuppdelningen under har upphört och tillviss del ersatts med ett nätverk av bilaterala och multilateralakontakter.Samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) spelar en viktig roll föravspänningen även i . Varje form av utökat samarbeteinnebär att den säkerhetspolitiska stabiliteten i området utvecklas.Det samarbete, som utvecklats, bör utvidgas även inom det ickemilitära totalförsvarsområdet. sker det främst mellan de nordiskaländerna och de tre baltiska länderna med syfte att bygga upp räddningstjänst,kust- och gränsbevakning samt rättssystem i de tre länderna. Det är viktigtatt de baltiska länderna får säkra gränser.Efter frigörelsen från har de tre baltiska länderna i principtvingats bygga upp sitt militära försvar från grunden. Detta arbete fortgår,även om det sker under mycket pressade ekonomiska omständigheter.Centerpartiet stödjer de rådgivnings- och utbildningsinsatser tillförsvarsmakterna i de baltiska länderna, som bidragit med. Iförsta hand måste det territoriella grundförsvaret och gränsbevakningenutvecklas för att länderna på ett tillfredsställande sätt skall kunna hävda dennationella integriteten och suveräniteten. Det är även positivt att den svenskainsatsen för att röja minor i de baltiska vattnen fortsätter.Det är bra att den gemensamma baltiska bataljonen för fredsbevarandeinsatser (BALTBAT) fortsätter att byggas upp för att möjliggöra att även debaltiska länderna skall kunna ta internationellt ansvar för fredsbevarandeinsatser. Det är viktigt att det stöd gett till BALTBAT fårfortsätta. Avsikten är att bataljonen skall stå färdig under 1997.De baltiska ländernas önskan att bli medlemmar i och EU är fortsattstark. Även om strävan att hävda den nationella integriteten är huvudskäletför satsningen på det egna försvaret och försvarssamarbetet ländernaemellan, sker det delvis för att visa omvärlden att de baltiska länderna inteingår i en rysk intressesfär. Ett fortsatt närmande till och medlemskap i ses av de baltiska länderna som de viktigaste stegen mot att bli enintegrerad del av väst.Sverige har respekt för de baltiska ländernas självständigt fattade beslut idessa frågor. Varje lands suveräna rätt att självt välja den säkerhetspolitiskalösning, som bäst passar landet, måste respekteras. Varje steg mot ettfördjupat samarbete mellan alla är positivt. När det gällerfrågan om NATO:s utvidgning måste en sådan ske utan att nya motsättningarskapas och oro uppkommer.Även om det militära och säkerhetspolitiska samarbetet blir allt aktivareinom , innefattar det ännu inte på ett fullttillfredsställande sätt. Förutom deltagande i PFF samt i IFOR-styrkan i f.d.Jugoslavien deltar inte i något militärt samarbete. Eftersom det ärjust kontakten och utbytet mellan människor som är viktiga, även för denmilitära avspänningen, bör det militära samarbetet med utvecklas.Detta kan ske genom övningar eller aktiviteter som genomförs i enlighet medPFF:s övergripande målsättning. bör ta sådana initiativ. Detta bör gesregeringen till känna.Närmare EU-medlemskapDe baltiska länderna och önskar samtliga blimedlemmar i . Det är en historisk uppgift att inlemma denu självständiga staterna i Öst- och isamarbetet med väst, precis som EG en gång inlemmadeGrekland, och , när de gamlahögerdiktaturerna fallit där. De f.d. fascistdiktaturerna harsuccessivt kunnat utvecklas till fungerande demokratier medEU som en stabiliserande och pådrivande faktor. Att flätaEuropas länder så nära varandra att krig inte blir möjligt ärett huvudmål med unionssamarbetet.Östersjön har alltför länge fungerat som en gräns mellan stormakter och eneffektiv ridå mellan öst och väst. utgör den i stället ett livgivande hav,därden ursprungliga Europavisionen om gemenskap och fred, utan murar mellanmänniskor och länder, kan förverkligas.Ambitionen att få med länderna runt i ett fördjupat europeisktsamarbete delas av starka krafter inom EU. inbjuds ministrar frånicke medlemsländer i området till överläggningar i samband med EU:sministerrådsmöten. För finns ingen viktigare fråga förEuropasamarbetet än att förbereda EU för utvidgningen österut. Centerpartietär kanske det parti som mest enträget drivit på för att genom en utvidgning avEU skapa ett fungerande alleuropeiskt samarbete. Vi vill därför understryka,att arbetet med att förbereda till ,inklusive de baltiska länderna samt och , måste ges en centralplats i EU:s löpande arbete.Centerpartiet vill understryka vikten av att förhandlingsprocessen inledssamtidigt för alla kandidatländer. Detta är av särskild betydelse för ,och . Trots ambitionen att likabehandla de 12 kandidat-länderna kommer troligen inträdet i unionen att ske vid olika tidpunkterberoende på skillnader i förutsättningar och i ekonomisk utveckling.I än högre grad än vad som var fallet vid tidigare utvidgningar av antaletmedlemmar, kommer integreringen av de nya ansökarländerna att krävabetydande flexibilitet och särskilda övergångsarrangemang. Annars riskerarutvidgningen att inte bli verklighet förrän långt in på 2000-talet.Det är av yttersta vikt att EU:s ekonomiska och politiska samarbete medRyssland fortsätter att utvecklas parallellt med utvidgningsprocessen. Stödettill kandidatländerna, framförallt inom EU:s program för samarbete medCentraleuropa och de baltiska staterna (PHARE), bör också inriktas på att äntydligare stödja anpassningsåtgärder för att underlätta ett unionsmedlemskapför central- och östeuropeiska länder, inklusive . Vad som ovananförts om att påskynda österut bör ges regeringen tillkänna.Främja handel och investeringarEn grundläggande förutsättning för att underlätta handel,investeringar och resor är att sänka den "tröskel" somnationsgränserna utgör. I väntan på att alla länder runtÖstersjön blir EU-medlemmar, måste gränspassagerunderlättas och den byråkratiska tullkontrollen reformeras.Ett gränssystem som fungerar likt den nordiska passfrihetenbör vara den långsiktiga målsättningen.Östersjöregionen utgör en ny och stor marknad i närområde.Sveriges handel och utlandsinvesteringar i regionen ökar kraftigt. Handel harstor betydelse både för den ekonomiska utvecklingen och för att knyta folkennärmare varandra. Genom fler gemensamma projekt mellan näringsliv,offentliga institutioner och stater kan utvecklingen påskyndas. Denmiljardsatsning på Östersjösamarbetet, som och regeringeninitierade , bör bl.a. utnyttjas till att stödja olika projekt för att ökahandeln inom Östersjöregionen.Baltikum kommer att få allt större betydelse som knutpunkt för handelnmed hela . I och med ländernas frigörelse kommer de åter att utgöradet naturliga transitområdet för handeln med länderna öster om utvecklad handel har också betydelse för den sociala, ekonomiska ochdemokratiska utvecklingen i regionens nya demokratier. Om handelnfungerar underlättar det arbetet med att förbättra miljösituationen, kunskaps-och kulturutbytet samt den allmänna öppenheten länderna emellan.Utvecklingen i kommer att ha direkt inverkan påmöjligheterna till tillväxt och nya jobb i . Den ekonomiska tillväxten ide nya demokratierna väntas öka mycket kraftigt. Ettexempel är , där ekonomin tillväxer . Under 1996beräknas tillväxttakten bli som utrikeshandel ochutländska investeringar fortsätter att öka.För att även de länder, som inte tillhör EU, skall ha en chans attutveckla sin inhemska produktion måste nuvarande handelshinder tas bort.Dagens situation, där dessa länder inte tillåts konkurrera på rättvisa villkorinom de produktområden där de är starkast, är oacceptabel.En viktig åtgärd i sammanhanget är att EU:s partnerskaps- ochsamarbetsavtal med ratificeras av EU-länderna. Sverigestödjer även och strävanden att bli medlemmar iVärldshandelsorganisationen, WTO. Vad som ovan anförts för att underlättahandel och investeringar i bör ges regeringen till känna.Främja demokratiutvecklingenDemokratiseringen är, tillsammans med övergången tillmarknadsekonomi, de viktigaste förändringarna i de tidigarekommunistdiktaturerna. Alla de baltiska länderna har underdet , av olika skäl, genomgått regeringskriser. Detkan konstateras att samtliga länders demokratiska system harklarat av att hantera dessa kriser. Detta får dock inte leda tillslutsatsen att stödet till demokratiutveckling kan avvecklas.Centerpartiet anser att det är viktigt med fortsatt stöd för enfördjupad demokratisering. Insatserna har inriktats påatt bl.a. bygga upp fungerande rättsinstitutioner, utvecklavänortssamarbetet, öka jämställdheten, underlätta samspeletmellan den politiska nivån och förvaltningsnivån samt gemedborgarna utbildning i samhällsfrågor.Centerpartiet vill i detta sammanhang särskilt betona folkrörelsernasbetydelse för det fria organisationslivet. Studiecirklar var det idéburnaarbetets drivhus i samband med demokratins genombrott i de nordiskaländerna. Det finns all anledning att i utbytet med Central- och Östeuropaäven fortsättningsvis ta tillvara de kunskaper som finns i svenskastudieförbund. De bör ges fortsatta möjligheter till statligt stöd för dettaarbete. Detta bör ges regeringen till känna.Fria partier är demokratins livsluft! I de forna kommunistdiktaturerna runtÖstersjön är partiarbete fortfarande föraktat av många människor på grund avalla år med partidiktatur. Den del av stödet till demokratiutveckling, som utbetalas till de svenska riksdagspartierna för stöd till partisystemet iÖst-och , fyller i detta sammanhang en viktig uppgift. Stödet viariksdagspartierna är dock en försöksverksamhet som skall utvärderas 1997.Centerpartiet anser att det partianknutna stödet bör finnas kvar även efter1997 sedan den planerade utvärderingen genomförts. Detta bör gesregeringen till känna.Icke-militära hotDen organiserade brottsligheten utgör ett av de största hotenmot en fortsatt positiv utveckling av samarbetet inomÖstersjöregionen. Så länge den organiserade brottslighetenpågår, kommer den att ha en hämmande effekt på såvälinvesteringar som handel och annat utbyte mellan länderna.På sikt kan den organiserade brottsligheten även hota detdemokratiska systemet i området. Dessutom är detoacceptabelt för medborgarna att inte kunna känna trygghet iatt rättssystemet har kontroll över brottsligheten.Det akuta behovet av insatser mot den organiserade brottslighetenuppmärksammades även i samband med vårens regeringschefsmöte i ,där beslut togs om att tillsätta en aktionsgrupp med deltagare från alla länderiÖstersjöregionen. Aktionsgruppen har till uppgift att fördjupa samarbetet motden organiserade brottsligheten i regionen.Centerpartiet ser positivt på det samarbete, som utvecklatsför att möta även andra icke-militära hot som till exempel flyktingsmugglingoch olaga hantering av kärnbränsle.I samband med kommunistdiktaturernas fall och utvecklingen avmarknadsekonomier har olika sociala problem uppstått. Förutom denorganiserade brottsligheten har prostitution, könshandel och sexhandel medbarn ökat kraftigt . Till stor del är det männen från de rikaländerna runt som är kunder i denna verksamhet. sermycket allvarligt på denna utveckling. Regeringen bör verka för att ensärskild aktionsgrupp inom tillsätts för att analysera problemetoch föreslå lämpliga åtgärder. Enskilda organisationer med engagemang förkvinnofrågor och barns rättigheter bör involveras i aktionsgruppens arbete.Detta bör ges regeringen till känna.Ökat utbyte över gränsernaDe vardagliga kontakterna mellan människor är deteffektivaste och mest genomgripande sättet för samarbetetinom . En djupare samhörighet skapas bästnär människor möts och umgås. Det är positivt att regeringenaviserar åtgärder för att på olika sätt underlätta demellanfolkliga kontakterna i regionen.Redan i dag finns en dialog och täta kontakter mellan städer, kommuneroch län runt . Detta utbyte måste utvecklas. De kommuner ochenskilda organisationer, som redan etablerat utbyte, kommer säkert att drafördel av detta i och med att integrationen i regionen fortgår.Centerpartiet välkomnar de initiativ som togs för att underlätta demellanfolkliga kontakterna under regeringschefsmötet i . Bl.a.beslutades att öka utbytet inom kultur- och utbildningsområdet. T.ex. skalluniversitetsexamina från de olika länderna ömsesidigt erkännas. Regeringenhar tidigare beslutat om ett särskilt anslag för att underlätta för svenskastudenter att studera språk i andra och vice versa.Transporter och sjösäkerhetFungerande kommunikationer både inom och mellanländerna i är avgörande för en fortsattpositiv utveckling. Såväl handel som turism förutsätter bratransportmöjligheter för både gods och personer. Dennationella kommunikationsplaneringen måste i ökadutsträckning ske med hänsyn till transportbehovet i helaregionen.Möjligheterna att med reguljärflyg snabbt nå de baltiska länderna är i dagbetydligt bättre än under den tidigare Sovjettiden, då alla flyg gick viaMoskva. finns direktflyg mellan i stort sett alla huvudstäder runtÖstersjön och antalet avgångar och konkurrerande bolag ökar.Problemen är dock avsevärt större vad gäller väg-, järnvägs- ochsjötransporterna. är antalet sjölinjer mellan de baltiska länderna ochSverige få. De som finns har ofta brister i form av dåligt organiserade frakt-och tullrutiner. Det senare gäller tyvärr även vid vägtullar.I finns naturliga förutsättningar för ett mycket omfattandesystem av sjötransporter. Med rätt bränsle utgör sjötransporterna ensynnerligen miljövänlig och energisnål transportform för både gods ochpersoner. I strävan att öka sjötransporterna i regionen bör en reguljärfärjeförbindelse mellan och upprättas. Detta bör gesregeringen till känna.De internationella ansträngningarna för att förbättra sjösäkerheten harhittills visat sig tämligen fruktlösa. Genom rätt insatser kan Östersjöregionenbli ett föredöme vad gäller säkra och miljövänliga sjötransporter. Länderna iregionen bör därför gå före och själva utforma sjösäkerhetsregler försjötransporter på . Gemensamma gränsregler bör även utformas förvilka utsläppsnivåer som skall accepteras för transporter på Östersjön.Arbetet bör kunna ske inom ramen för . Vad ovan anförts omgemensamma regler för sjösäkerhet och utsläppsnivåer från sjöfarten bör gesregeringen till känna.För närvarande saknas avgörande sträckor för en fungerandejärnvägstransportlinje runt . Vad avser är avsaknaden av endirekt järnvägsförbindelse på sträckan ett hinderför främst godstransporterna till och från , och de baltiskaländerna. Spårvidden är inte heller densamma i som i ,och de baltiska länderna. finns emellertid teknik som till storadelar eliminerar de tidigare problemen med varierande spårvidder.Nödvändiga investeringar i sådan teknik bör prioriteras. bör geregeringen till känna vad ovan anförts om nödvändiga prioriteringar för attunderlätta järnvägstrafiken i Östersjöregionen.I de baltiska länderna är upprustningsbehovet stort av redan existerandevägar och järnvägar. Vid utbyggnaden och restaureringen avtransportsystemen är det av största vikt att det sker på ett miljömässigthållbart sätt.Miljö och energiFörändringarna i de f.d. kommuniststyrda länderna ger heltnya möjligheter att förbättra miljösituationen i och runtÖstersjön. var pådrivande för de omfattandemiljöinsatser, som påbörjades under den tidigarefyrpartiregeringen. Åtgärderna omfattade bl.a. byggandet avreningsverk och miljöanpassade energi- och trafiksystemsamt insatser för ökad kärnkraftssäkerhet.Även om dessa satsningar nu börjar ge resultat, är det mycket långt kvarinnan miljö är återställd. Av de 132 största föroreningskällorna,s.k. hot spots, som listades efter regeringsmötet i , har endast10 åtgärdats hittills.Även om miljön i har en direkt inverkan på situationen i ,sker den stora miljöförstöringen främst i , och Ryssland.Beräkningar visar att av de nödvändigamiljöinvesteringarna för behöver ske i dessa länder. Denödvändiga investeringarna är av sådan omfattning att det kommer att dröjamycket länge innan de genomförs, om satsningarna inte får finansiellt stödfrån väst.En investeringsform, som redan prövats i mindre skala, är att i utbyte motmiljösatsningar avskriva utlandslån. Som exempel kan nämnas att denschweiziska regeringen har beslutat att reducera skuld till Schweizi utbyte mot miljöinvesteringar. Denna modell bör kunna användas även inomÖstersjöregionen. Detta bör ges regeringen till känna.Det svenska och finska EU-medlemskapet bör på ett än effektivare sätt änhittills användas för att koncentrera resurser för miljöförbättrande åtgärder iÖstersjöområdet. Hela bör ha ett intresse av att miljöproblemen idenna region normaliseras.Barentsområdet utgör det kanske mest förorenade området i hela Europa.Här finns bl.a. en av världens största koncentrationer av radioaktivt avfallsamt ett stort antal uttjänta kärnreaktorer som övergivits eller förvaras undermiserabla förhållanden. gör i detta sammanhang en stor insats genomatt koordinera insatserna för och har även till stor del bidragittill miljöinvesteringar i regionen. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed en redovisning över den aktuella miljösituationen i samtförslag till lämpliga åtgärder. I övrigt hänvisas till särskildamotion om Barentsområdet.Utsläppen av försurande ämnen härrör till stora delar från olje- ochkoleldade kraftverk i , och , vilka efter hand måsteersättas med förnybara energikällor. Potentialen för energieffektivisering idessa länder är dessutom än större än i Sverige.Fortfarande finns en rad kärnkraftverk med oacceptabelt låg säkerhetsnivå iÖstersjöregionen. Ett flertal av dem ligger i absoluta närhet. Deomfattande satsningar på förbättrad kärnsäkerhet, som inleddes under dentidigare fyrpartiregeringen, måste fortsätta. Att köra åldrandekärnkraftverk på övertid för att "lösa" energiproblemen hos våra grannländeri öst är en åtgärd som bestämt avvisar. Kärnkraftreaktorerna iregionen måste successivt ersättas med förnybara energikällor.I likhet med vad som anförts på miljöområdet bör och haett gemensamt ansvar att öka EU:s satsningar på kärnsäkerhet ochomställning till förnybara energikällor i hela . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som aktör i Östersjösamarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgat militärt samarbete med inom ramen för PFF elleri enlighet med PFF:s anda,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att påskynda österut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att underlätta handel och investeringar iÖstersjöregionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studieförbundens roll för demokratiutvecklingen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt demokratistöd via de svenska riksdagspartierna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en aktionsgrupp mot prostitution, könshandel ochsexhandel med barn,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en färjeförbindelse mellan och ,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamma regler för sjösäkerhet och utsläppsnivåer frånsjöfarten,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändiga prioriteringar för att underlätta för järnvägstrafiken,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om låneavskrivning i utbyte mot miljöinvesteringar.