mot · GK02A6 · 1996-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/1997:41 Jämställdhetspolitiken Regeringen har lämnat en redovisning av hurjämställdhetspolitiken har utvecklats hitintills undermandatperioden och anger huvuddragen i den fortsattainriktningen av insatserna.Vi s-kvinnor är nöjda med att vi nu fått en redovisning av jämställd-hetspolitiken och tankar om fortsatt inriktning. För att ska kunnafatta beslut och driva frågor är det en nödvändighet med uppföljning, att faktaoch statistik finns samlat samt att redovisningar görs regelbundet. Detta föratt kunna redovisa dels goda exempel, dels hur långt arbetet kommit medbåde inflytandefrågor och de nya formerna för jämställdhetsarbetet-main-streaming. För att inte förlora tempo i denna för regeringen och riksdagenprioriterade fråga bör redovisningar tills vidare göras regelbundet, helstårligen, tills jämställdhetsarbetet funnit sin nya mainstreaming-form.En fråga som ofta helt försvinner i diskussionerna om könsperspektivet ärhur de nya svenska kvinnorna, invandrarkvinnorna och speciellt de unga, hardet. Vi vet att just den här gruppen har det extra svårt att både komma ut påarbetsmarknaden och få sina utbildningar samt yrkesroller accepterade. Föratt erhålla mer kunskaper behöver vi bättre statistik just om de nya svenskakvinnorna.För första gången i historia är fler kvinnor än män arbetslösa.Eftersom den svenska arbetsmarknaden är traditionell arbetar ca 60 %kvinnor i den offentliga sektorn och av männen i den privata sektorn.Om kvinnornas arbetslöshet inte bryts och , som s-kvinnorna föreslagit i motioner under allmänna motionstiden, kommer mångakvinnor att vara mycket utsatta på den framtida arbetsmarknaden. Därför böreffekterna av neddragningar i staten, kommunerna och landsingen särskiltstuderas ur jämställdhetssynpunkt.Under de senaste åren har vi i budgetar och åtgärder haft enkänsla av att den ekonomiska politiken och satsningarna som görs miss-gynnar kvinnorna. Därför bör den ekonomiska politiken kartläggas ur ettjämställdhetsperspektiv.Om jämställdheten ska utvecklas inte bara inom arbetslivet utan också ihemmet måste pappor erhålla mer stöd för att ta ett större ansvar för familje-livet. Ett sådant stöd bör utvecklas och uppmuntras i ett bredare sammanhangän . Annars kommer kvinnorna i framtidens inte att kunna väljabåde arbete, familj och ett liv med kvalitet. Männen vore de stora vinnarna påatt arbeta mindre och ta ett större ansvar för det obetalda arbetet hemma.Många av oss funderar över hur det kommer sig att flertalet av de ungakvinnorna känner att de är jämställda när de lämnar skolan men redan efterkort tid i arbetslivet blir de "förbisprungna" av de jämnåriga männen bådevad gäller tjänster och löneutveckling. Frågan vi ställer oss är om inte enstörre delaktighet i den demokratiska processen i skolan skulle göra de ungakvinnorna bättre förberedda för yrkeslivet. Det är heller inte bra attundervisningen i skolan till övervägande del görs av kvinnor på de lägrestadierna och av fler och fler män ju högre man kommer i klasserna.Jämställdhetsperspektivet måste synas bättre i skolan än idag.För kvinnor är förebilder viktiga. Därför är det väsentligt att det blirvarannan kvinna på alla poster i samhället. T.ex. blir det aldrig hälftenkvinnliga chefer om man inte tillsätter kvinnor. Det är enkel matematik. Vianser att arbetet med att bli varannan, inte bara i politiken utan i helasamhället, måste intensifieras på alla nivåer och framför allt på ledandepositioner i den offentliga sektorn.Vi s-kvinnor har höga förväntningar på jämställdhetspolitiken. Vi behöverbättre instrument och organisation för uppföljning och måluppfyllelse. Därförföreslår vi att ovan föreslagna åtgärder särskilt studeras i det fortsattajämställdhetsarbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta jämställdhetsarbetet.