mot · GK02Fi34 · 1996-12-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:52 Den kommunala redovisningen Kommunerna har en avgörande roll för många viktigaverksamheter i människors vardag, alltifrån vård, omsorg ochutbildning till gatuskötsel. Kommunen tar en mycket storandel av våra inkomstskatter.Enligt kommunallag ska kommuner och landsting ha en god hus-hållning i sin verksamhet. Förändringen av kommunallagen syftade till att gekommuner och landsting formella möjligheter att använda sina ekonomiskaresurser på ett friare sätt än vad som följde av tidigare lagstiftning. Dettaharockså följts av andra reformer såsom omläggning av de specialdestineradestatsbidragen till ett generellt statsbidrag. Detta stämmer väl med denkommunala självstyrelsen och de allmänna kraven på rationalitet och ansvar ikommuners och landstings verksamhet.Det är angeläget att påpeka att statsmaktens viktigaste bidrag till den kom-munala sektorns ekonomiska hälsa är att iakttaga långsiktighet och förut-sägbarhet vad gäller statliga åtgärder som påverkar den kommunala sektornsekonomi. Staten bestämmer i hög grad de ekonomiska villkoren för kom-munerna genom utformning av statsbidrag, rättighetslagar och beskattnings-regler m.m. Vid nya obligatoriska uppgifter måste finansieringsprincipengälla.Utöver detta menar vi att det finns goda skäl för att införa ett balanskrav förden kommunala sektorn. Kommuner och landsting har en viktig roll i dentotala samhällsekonomin. Det kan alltså anses föreligga ett allmänintresse avgod hushållning. Det är i slutändan ändå medborgarna som får betala miss-hushållning genom sämre service och högre skatter.Regeringen aviserade i kompletteringspropositionen en översynav kommunallagens ekonomikapitel. välkomnade då en sådanöversyn och en tydligare reglering av redovisningen som kunde följa därav.Vi vill biträda den nu föreliggande propositionen.BalanskravetI propositionen föreslås att ett negativt årsresultat skallregleras och det redovisade egna kapitalet enligtbalansräkningen återställas senast efterdet år då det negativa resultatet uppkom. Om det finnssynnerliga skäl för det kan fullmäktige besluta att sådanrelering inte skall göras. I och med detta har balanskravetnågot mjukats på vägen från avisering tillnuvarande förslag till beslut.Genom utformningen av lagprövningsregeln i kommunallagen blir det upptill varje kommun och landsting att avgöra huruvida "synnerliga skäl" attavstå från redovisning av hur balanskravet uppnås föreligger. Två exempel ges på "synnerliga skäl": "att en kommuneller ett landsting medvetet och tydligt har gjort avsättningar och byggt uppett avsevärt eget kapital för att möta tillfälliga framtida intäktsminskningareller kostnadsökningar." Ett annat skäl är "när en avyttring av tillgångar harskett och en förlust därvid har uppstått. Det kan då finnas skäl att interegleraförlusten under förutsättning att avyttringen innebär att kommuneneller därigenom har skapat förutsättningar för minskade framtidakostnader." Detta senare exempel förefaller vara tillämpligt på försäljning avkommunala bostadsföretag som ibland måste säljas med förlust. Om kommuneller landsting bryter mot balanskravet händer ingenting. Bolag omfattas dockinte, så man kan förmodligen dessutom allteftersom flytta verksamhet mellankommunen och dess bolag för att få lämpligt resultat.Begreppet "synnerliga skäl" talar visserligen för yttersta restriktivitet, menom sådana verkligen föreligger kan i sak inte prövas av domstol.Tidigare har förbud mot lån till driften aviserats, men regeringen menar ipropositionen att detta inte är nödvändigt. Det blir däremot möjligt att skrivaupp värdet på tillgångar. Dessa två företeelser riskerar i kombination medoklarheterna i balanskravets efterlevnad kunna leda till lånefinansiering elleröverdriven värdeuppskrivning.Det är viktigt att statsmakterna noga följer tillämpningen av balanskravet.Om det visar sig att bristen på preciseringar av hur "synnerliga skäl" skatolkas bör regeringen återkomma till . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Kommunala bolagFolkpartiet anser för det första att verksamhetsom grundregel icke ska bedrivas i bolagsform. I annatsammanhang har vi lagt förslag om avvecklingsplaner för dekommunala bolagen.Det är av yttersta vikt att även de kommunala bolagens balans och resultatöppet redovisas tillsammans med kommunens redovisning. Den nya lagenger kommunen en sådan möjlighet. Det anser vi inte räcker. Mot bakgrund avatt balanskravet kan fresta till ytterligare bolagisering för att kunna laboreramed resultat mellan enheterna, och mot bakgrund av att alltfler kommuneranvänder bolag, koncernbildning och affärer dem emellan för att t ex undvikaatt betala skatt, eller för att kunna bedriva olika typer av konkurrerandeaffärsverksamhet är det av stor vikt att en öppen redovisning av kommunenstotala ekonomiska verksamhet sker.Regeringen aviserar en utredning om förutsättningarna för och konsekvens-erna av att låta balanskravet omfatta den kommunala "koncernen". Vi anseratt denna utredare i stället ska få i uppdrag att skyndsamt lägga förslag på huren samlad redovisning av hela kommunens ekonomi, i vilken en totalredovisning av kommunala bolag inklusive koncernbildningar, kangenomföras. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att följa tillämpningen av och vid behov preciserabalanskravet,2.1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till samlad redovisning av kommunens totala ekonomi.