mot · GJ02Jo15 · 1996-02-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:120 Vår miljö - Miljöarbetet InledningI skrivelse 1995/96:120 redogörs för grunderna i regeringensmiljöpolitiska arbete. Skrivelsen innehåller dessutom enredovisning av tillståndet i miljön och det miljöpolitiskaarbetet . En stor del av miljöarbetet har enligt vårmening avstannat . Tillbakadragandet avmiljöbalkspropositionen har inneburit attmiljölagstiftningsarbetet har tappat fart. Det arbete som nuutförs på ett nytt miljöbalksförslag, med små förändringarjämfört med tidigare förslag, innebär att denna viktiga reformförsenas . En miljölagstiftning måste hela tidenförändras med miljöarbetet. Allt eftersomkretsloppsanpassningen av samhället går vidare måstelagstiftningen förändras.I den här motionen tar vi upp två viktiga områden för det fortsattamiljöarbetet: kretsloppstänkandet och . Kretsloppspropositionensom den förra regeringen lade fram är en fortsatt bra grund för det fortsattakretsloppsarbetet.2. Ett uthålligt samhällebygger på kretsloppGrunden för kretsloppssamhället är en vision av hursamhället måste vara beskaffat och utvecklas. Ett långsiktigtuthålligt samhälle måste skapas med en utveckling somtillfredsställer dagens behov utan att inskränka kommandegenerationers möjligheter att tillgodose sina behov. Nyalevnadsmönster som är ekologiskt hållbara, socialt attraktivaoch ekonomiska livskraftiga är på väg att se dagens ljus.Insikten om att världen behöver förändras i denna riktningökar i allt bredare kretsar i många utvecklade länder. Iställetför tillväxt bör begreppet utveckling användas och dennautveckling måste vara hållbar och uthållig. Dagensgenerationer får inte leva så att livsbetingelserna förkommande generationer förstörs. En övergång från linjärresurshantering till kretsloppshantering måste vara enledstjärna för samhällsutvecklingen. Kretsloppsprincipernamåste ligga till grund för framtidens samhälle och förpolitiska beslut i alla samhällssektorer. Ettkretsloppssamhälle kan inte byggas på direktiv uppifrån.Samhället ska ange ramar och riktlinjer och utformastyrmedel, men omställningen kan bara genomföras genomen ändrad inställning och ett ändrat beteende hos samhälletsalla aktörer. Den insikten är nödvändig i ettkretsloppsanpassat samhälle.Kretsloppsprincipen måste vara vägledande när det gäller användningen avvåra naturresurser, och all användning av dessa bör ske inom ramen för vadmänniskor och natur tål. Beslut och genomförande av åtgärder bör ske aveller så nära de berörda människorna som möjligt.Vad som ovan sagts om kretsloppsanpassning bör ges regeringen tillkänna.3. Agenda 21-arbetetEn uthållig utveckling, såväl nationellt som globalt, måstebygga på de enskilda människornas engagemang ochkunskap om miljöproblemen. Genomslaget förmiljötänkande i samhällslivet och människors medvetandehar gått långsamt och stegvis. Miljöfrågorna har avanceratfrån att vara ett särintresse till att, åtminstone isamhällsdebatten, vara ett övergripande samhällsintresse försåväl myndigheter, företag och organisationer som enskilda.Många av de förändringar som är långsiktigt nödvändiga ärmer genomgripande än de som genomförts . Det krävsen brett spridd kunskap och ett engagemang i miljöfrågornasom når långt ut i samhället för att dessa förändringar skakunna genomföras.En av de viktigaste verksamheterna för att uppnå detta engagemang ärAgenda 21-arbetet. Detta uppdrag från , där varje kommunsenast 1996 ska ha påbörjat utarbetandet av en lokal , skapar heltnya förutsättningar för ett lokalt engagemang i miljöfrågorna. I arbetet medlokal ska siktet vara inställt på en långsiktig samhällsutvecklingsom ser till helheten och samverkan mellan olika kommunala sektorer,som det ska leda till konkreta handlingar som kan genomförasredan i dag eller . Arbetssättet bör vara öppet och uppmuntrakommuninvånarna, företag och organisationer att medverka. Dettaengagemang skapas om enskilda känner att de har möjligheter att påverkautformningen av en uthållig utveckling i den egna regionen. Det är även avstor vikt att industrin uppmuntras att delta i de lokala Agenda 21-programmen. Industrin står numera inte enbart för den ekonomiska delen avutvecklingen, utan har börjat arbeta upp en god kompetens inommiljöområdet som är värdefull i det lokala miljöarbetet.Om kommunerna lyckas fullfölja arbetet med lokal ochdärigenom staka ut vägen mot det bärkraftiga samhället så är det en styrkaför den lokala demokratin. Enligt kommunförbundet hade samtliga landetskommuner påbörjat sitt Agenda 21-arbete . En stor del avdrivkraften bakom detta arbete har varit det stora lokala intresse som visatsav organisationer och sammanslutningar av ungdomar, t ex nätverket q2000.Det är viktigt att det fortsatta Agenda 21-arbetet har ett under-ifrånperspektiv. Utvecklingen av de lokala agendorna måste ske utan centralapåtryckningar i form av föreskrifter eller liknande. Centrala myndigheter ochinstitutioner bör utveckla kanaler för att ge stöd och hjälp när det gällerrådgivning om t ex problemlösning och teknisk utveckling. För det fortsattaarbetet mot hållbar utveckling är det viktigt att kommunerna har lätt atterhålla information. Det är även viktigt att landets studieorganisationerengagerar sig i det folkbildningsarbete som krävs för att öka kunskapen omAgenda 21.Den nationella har påbörjat sitt arbete.Kommittén tillsattes av regeringen för att medverka i arbetetmed att utveckla, fördjupa och förankra och för att medverkainför utarbetandet av till FN:s extra generalförsamling omhållbar utveckling . Kritik har framförts mot kommittén, bl a därför attflera viktiga aktörer saknas i kommitténs arbete. Det är av största vikt attfrågor som trafik och energi tas upp av kommittén.Centerpartiet har tidigare föreslagit att vissa kommuner i landet under enförsöksperiod ska få möjlighet att själva fatta beslut om förändringar i denegna kommunen som ligger i linje med förslagen i den egna Agenda 21.Dessa kommuner skulle bli en slags frikommuner med avseende påmiljöplaneringen och den lokala . Detta för att underlätta denpraktiska omställningen till ett kretsloppssamhälle. Konkreta exempel påförsöksverksamhet som skulle kunna bedrivas i dessa kommuner är ettförenklat förfarande när det gäller planering och byggande av vindkraftverk,anläggande av va-system samt avfallshantering.Vad som ovan sagts om Agenda 21-arbetet i det fortsatta miljöarbetet börges regeringen tillkänna.4. Övrigt4.1 Pådrivande?På ett flertal platser i redovisningen av regeringensinternationella arbete sägs att regeringen "har drivit fram","var pådrivande" etc. Som konkret exempel kannämnas sid 19 i skrivelsen där det konstateras att "Sverigekommer även fortsättningsvis att ha en hög profil och varadrivande vad gäller HELCOM:s arbete...". Vi utgår från attförhållandet varit just detta, att mer än andra länderaktivt bidragit till "miljöriktiga" beslut. Det är emellertid litesvårt att med regeringens knapphändiga redovisning skapasig en bild av hur detta "pådrivande" etc har gått till. Det ärsvårt att med enbart regeringens egna, uppskattande, ord sehur andra länder har agerat och på vilket sätt kananses ha gjort de för frågan avgörande insatserna. Entydligare redovisning som visar att det är just de svenskainsatserna som varit avgörande för frågan är angelägen. Detgäller inte minst det framtida svenska agerandet.Vad som ovan sagts om en tydligare redovisning av det svenska agerandetpå internationell nivå bör ges regeringen till känna.4.2 VisbymötetEtt av de få egna svenska initiativen till internationellamiljömöten etc är förberedelsemötet till den s kVisbykonferensen mellan regeringschefer imaj. Det är uppenbart att regeringen misslyckats med detsom anförs på sidan 11 i skrivelsen om att samlamiljöministrarna i till en konferens för attförbereda . Konsekvensen av detta bliruppenbarligen att miljödelen av blirsvagare och sämre förankrad än vad som ursprungligen varplanerat. Av redovisningen i regeringens skrivelse framgåratt fortsatta åtgärder på flera sakområden är beroende av detnumera inställda miljöministermötet. Så skriver t exregeringen att "centrala inslag vid dessa möten(miljöministermötet och , vår anm) blirEU:s östeuropautvidgning, minskade utsläpp fråntrafikområdet inklusive sjöfart samt minskade utsläpp frånjordbruket". Även i andra delar av regeringens redovisningav det fortsatta arbetet spelar det inställda miljöministermöteten viktig roll. Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur Visbymötet genomförtsoch hur man hanterat den här redovisade bristen iplaneringen.Vad som ovan anförts angående det s k Visbymötet bör ges regeringen tillkänna.4.3 Kadmium"Vi har i förbjudit kadmium i handelsgödsel..." anförregeringen (sid 23) i skrivelsen. Så är inte fallet. Det är , idenna liksom i andra frågor, angeläget att regeringen gerriksdagen en korrekt redovisning av läget på faktiskasakområden. Regeringen bör därför skyndsamt återkommatill med en korrekt redovisning av frågan omkadmium i handelsgödsel. Detta bör ges regeringen tillkänna.4.4 PVCRegeringen redovisar två uppdrag som givits tillkemikalieinspektionen respektive gällandePVC. Regeringen återger också riksdagsbeslutet om PVCsom fattades efter det att och i medvetande om att regeringengivit de två här nämnda uppdragen. Regeringen börskyndsamt redovisa hur man avser att agera för att tillgodoseriksdagens tillkännagivande och också i övrigt riksdagensbedömning av PVC-frågan innefattande bl a konstaterandetatt PVC inte hör hemma i kretsloppssamhället.Vad som ovan anförts angående redovisning av PVC-frågan bör gesregeringen till känna.4.5 Kärnsäkerhet m mI skrivelsen redovisas som en bilaga SKI:s och SSI:sbedömning av kärnsäkerhet och strålskydd. Detta sker utannågon kommentar från regeringens sida och utan någonbedömning av det gångna årets erfarenheter och inte hellernågon redovisning av regeringens ambitioner på området.Det rimliga är att redovisningen i den aktuella bilagan ifortsättningen åtföljs, på samma sätt som andra områden iskrivelsen, av regeringens egen redovisning ochframtidsbedömning.Vad som ovan anförts angående redovisning av kärnsäkerhets- och strål-skyddsfrågor bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kretsloppsanpassning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om i miljöarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tydligare redovisning av det svenskaagerandet på internationell nivå,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det s.k. Visbymötet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisningen av frågan om kadmium ihandelsgödsel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av PVC-frågan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av kärnsäkerhets- ochstrålskyddsfrågor.