mot · GK02Jo210 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett livskraftigt jordbruk i norra Det är positivt att regeringen lyfter fram det svenskajordbruket och livsmedelsindustrin som framtidsnäringar,med betydelsefull roll för att nå viktiga politiska mål vadavser uthållig tillväxt, regional balans, landsbygdsutvecklingoch ökad sysselsättning. Det är mycket viktigt att ytterligareutjämna kostnadsnackdelar, för att det norrländskajordbruket ska kunna axla sin betydande roll i förhållande tillden finländska jordbruksnäringen men även med hänsyn tillden interna svenska konkurrensen.Det norrländska jordbrukets konkurrenskraft hämmas troligen i än högregrad än jordbruken i resten av av de produktionsskatter som belastarjordbruket. Större arealer måste odlas för att uppnå samma skörd som isydligare områden i och de mycket stora avstånden görtransportavstånd betydande samt att det är orealistiskt att sprida naturgödselpå avlägsna arealer. Uppvärmningsbehovet blir även högre och skörd för enlängre vinterperiod måste torkas och lagras. Detta gör att den högadrivmedelsskatten för fordon som fungerar som arbetsredskap ochenergibeskattningen på elkraft slår relativt högre i norra . Jordbrukethar hårdhänt tvingats konstatera att dessa fördyrade produktionskostnader,som därtill har mycket marginell miljöeffekt, inte går att kompensera med etthöjt pris på marknaden - här styr ytterst priserna på den gemensammamarknaden. Istället urholkas konkurrenskraften inom det norrländska jord-bruket och därmed möjligheterna att hålla uppe produktion och syssel-sättning i livsmedelsindustrin. Noteras bör även att i avskaffadesmotsvarande skatter vid EU-inträdet och utnyttjar därtill fullt ut detmiljöprogram som framförhandlades vid EU-anslutningen.Riksdagen bör besluta att återinföra de regler som gällde före 1 juli 1995avseende dieseloljebeskattning av arbetsredskap samt jämställa jordbruk medtillverkande industri avseende elenergibeskattning.Det norrländska jordbruket har hamnat i kläm vid genomförandet av dennya jordbrukspolitiken. I har nya regionala stödområdeninförts medan norra producenter erhållit nya krångliga former för attmöjligen kunna uppnå tidigare nivå. För många har omfördelningseffekternavarit stora och negativa. De nya ersättningssystemen har inte varit anpassadetill norra praktiska förhållanden, vilket gör att producenterna imånga fall inte kunnat uppnå den politiskt beslutade "oförändrade nivån".Speciellt illa har grisköttsproducenter i hela norra , mjölkproducentermed effektiv produktion samt bönder i fjällnära områden drabbats.Statens jordbruksverk () har även valt administrativa lösningar somförsämrar möjligheten att uppfylla de politiskt beslutade ramarna. beslutat utbetala nationella stöd direkt, trots att livsmedelsindustrin ärvillig att göra detta utan kostnad för staten. SJV har ännu inte fått i gångettsmidigt system. Utbetalning av intransportstöd för mjölk sker med mer än ettårs eftersläpning och även grisproducenterna erhåller ersättningar för sent.Dessutom har SJV ej uppfyllt grundläggande rättssäkerhetskrav genom attbesluten ej kan överklagas. Detta måste anses som ett brott mot artikel 6 iEuropakonventionen om de mänskliga fri- och rättigheterna, vilket även ettdomslut i Kammarrätten i funnit och hänvisar att talan skallväckas i allmän förvaltningsdomstol. Det är grundläggande att SJV införöverklaganderätt samt åläggs att utbetala ersättningar till bönderna snabbt.Det har under det första EU-året varit mycket besvärligt att erhålla statistikfrån SJV som pekar på vilka resurser som utbetalts. SJV bör utformaadministrativa rutiner som klart skiljer utbetalningar i norra (stödområde 1-3 samt 4) från övriga , så att uppföljningar är möjliga.De ej utbetalade ersättningarna i Norrlandsstödet uppgår till mellan 90 och95 , vilket innebär ett urholkande av den politiskt beslutadenivån på . Resultatet är helt oacceptabelt och det behövs ensnabb utvärdering som därtill bör ge förslag till förbättringar, så attNorrlandsbönder faktiskt kan sägas erhålla merkostnadsersättningarna.Näringen upplever en total lönsamhetsförsämring och SJV bör få ett uppdragatt i samarbete med näringen utvärdera lönsamhetsutvecklingen för detnorrländska jordbruket och en jämförelse bör även göras medvåra bondekollegors situation i och Norge.Att budgetpropositionen i detta läge föreslår att skallsparas på LFA-stöd i norra är oacceptabelt. urholkas ytterligare och den relativa konkurrens-kraften gentemot övriga svenska jordbrukare försämras. Regeringensargument är att detta skall vara ett resultat av slutförhandlingar. Veterligenhar inga förhandlingar skett angående LFA-ersättningar (kompensations-bidrag) till norra sedan förra budgeten lades - utan endast för södraLFA-området, där bevisligen områden föll bort vid slutförhandlingen. Förnorra har inte det område som förhandlingen omfattade på något sättminskats.Därtill bör uttala att SJV skall ändra inställning vid sin hanteringav svenska bönders rättigheter i administrationen av EU:s jordbrukspolitikoch i stället för dagens hantering ha som mål att erbjuda svenska böndermaximal möjlighet att ta del av EU:s jordbrukspolitik samt de svenskabeslutade del- eller helfinansierade ersättningarna på, för bonden enkla ochsamtidigt för statskassan kostnadseffektiva sätt.VallstödDet är positivt att regeringen äntligen tar ställning förvallstöd. Ett vallstöd är synnerligen välkommet för norraSveriges bönder som har stort kunnande i vallproduktion.Beloppet i det generella vallstödet bör vara generellt, d.v.s vara lika stort ihela landet, samt i norra riktat till animalieproducenterna, förslagsvisatt vallstöd utgår till producenter som erhåller nationellt stöd och/ellerkompensationsbidrag (LFA-stöd).InvesteringsstödDet investeringsstöd för jordbruket som kommer att införasär för norra en förlängning av befintligtlandsbygdsstöd, som utgått till jordbruksinvesteringar i desju nordliga länen. De ca /år som utgått till jordbruk i norra hör även ifortsättningen till området. Ett lämpligt sätt att fördelaresurserna är att tilldela respektive länsstyrelse anslag, somsedan fördelar inom länets olika områden, ilinje med hur tidigare landsbygdsstöd hanterades. Ettinvesteringsbidrag på bör införas i målområde 6samt i övriga delar av de sju norrlandslänen. Ingabegränsningar bör införas utöver de krav som EU-reglernakräver.HållandetiderEU:s regler för kontroll av kompensationsersättning (LFA)kräver att de djur som ersättning ansöks för hålls kvar pågården efter ansökan (hållandetid).Kontrollsystemet är uppbyggt efter länder med svagareadministrativa kontrollsystem. måste med kraft krävaatt på grund av sitt mycket stora område med LFA-ersättning erhåller annat sätt att kontrollera djurantal förerhållande av LFA-ersättning. Ett system som tidigareanvänts, och som används i miljöstödet Öppetodlingslandskap (även en del av Norrlandsstödet), är treräkningar. Nuvarande system innebär att marknadstillförselnav slakt minskar kraftigt och därefterskapas mycket stort tryck på marknaden då ett uppdämtbehov av slakt uppstått. Sysselsättningen inom slaktföretagenpåverkas starkt, med minskad arbetstid under hållandetidensamt hård arbetsbelastning efter hållandetidens slut. Därförförordas ett kontrollsystem med tre räkningstillfällen per år.Under tiden, tills kontrollsystemet ändrats, krävs att nuvarande systemförbättras, vilket kan göras genom att kontroll för LFA-ersättning för handjurkopplas till slakt (ett system som använder) samt att denkvalifikationsperiod som staten infört för att djur skall få anmälas till LFA-ersättning, byts ut mot det tidigare fungerande systemet med att djur måsteha funnits i norra före eventuell slakt, för att erhållaregionala ersättningar (LFA-ersättning samt Öppet odlingslandskaps-ersättning). Genom att stalljournal är obligatorisk på samtliga gårdar ärkontrollen enkel att genomföra.MjölkproduktionNorra , kvotregion 1 (vilket motsvararNorrlandsstödsområde 1, 2a samt 2b), erhöll rätt att erhållagårdskvoter motsvarande 400 milj kg i nationell fetthalt(vilket motsvarar i områdets genomsnittligafetthalt). Denna volym svarar väl mot områdets andel avnationens produktion och om kvotförsäljning samtarrenderegler varit praktiskt hanterbara skulle områdetsmjölkproducenter utsättas för liten risk att överskrida sinagårdskvoter.Nu är den dagsaktuella situationen klart oroande då 40procent av NNP och Norrmejeriers leverantörer producerar mer än 10procent över sin gårdskvot vilket gör att de kommer att drabbas avsuperavgift (tilläggsavgift) om överskrider landskvoten. Därtilltappar de nationellt stöd när gårdskvoten överskrids. Prognosen pekar förnärvarande på att troligen kommer att producera över landskvoten dåaktuell produktion (mitten av ) ligger endast 0,2 procentunder landskvoten.Att bönder hamnat i denna djupt olyckliga situation beror på atttilldelade kvoter i stor utsträckning "hamnat fel" genom att norra kraftig strukturutveckling och kvottilldelning sker eftergenomsnittsproduktion 1991-93. Därtill kommer SJV:s tillkortakommandenangående administration av kvotförsäljning, vilket gjorde osäkerheten så storatt många inte kom sig för att sälja i vår. Vidare ändrades reglerna så attefteranmälan till försäljning erhöll mjölkproducenter utan miljöintyg rätt attunder kvothandel sälja kvot motsvarande tio kor utan miljöintyg.Situationen försämrades ytterligare genom regler angående möjlighet attarrendera kvot, där hantering av sidoarrenden slår mycket hårt mot norraSverige där en mycket stor del av mjölkproduktionen baseras på sidoarrende-rad mark. Reglerna angående arrende av kvot måste anpassas till de förutsätt-ningar som råder för mjölkproduktionen i norra bör besluta att en extra kvotförsäljning skall ske.Behovet är störst i region 1, d.v.s. stödområde 1, 2a samt 2b, eftersom härär problemen störst, genom att det nationella stödet utgör en större andel.Försäljningen kan ske , men avse kvotår 1996.Situationen för det fjällnära jordbrukets mjölkproduktion är akut hotad ochen genomgående analys behöver göras för att den produktion som finns skallkunna finna framtidstro. Speciellt kan pekas på det bortfall av ersättning somproducenter drabbats av genom att de, i tidigare inventeringar, högt klassademarkerna inte ryms i de nya miljöersättningsprogrammen och därmed harviktiga ekonomiska ersättningar undandragits dessa marginella marker medstora landskapsvärden.GrisproduktionenNorrlands grisproducenters lönsamhet har klart sänkts sedanEU-inträdet. Detta orsakas både av att marknadspriserna harsänkts drastiskt och genom att merkostnadskompensationen(Norrlandsstödet) för grisproducenterna i norra fåtten teoretisk beräkning som i praktiken leder till att i stort settsamtliga producenter får sänkt Norrlandsstöd. Det storaproblemet är att merkostnadskompensationen beräknas på att2/3 av grisens teoretiska spannmålsbehov ska odlas pågården. Detta är inte praktiskt möjligt på grund av norraSveriges klimatförutsättningar och i praktiken odlas ca 1/3 avgrisarnas spannmålsbehov på gårdarna.Merkostnadskompensationen kan inte beräknas på att mer än1/3 av grisens spannmålsbehov odlas på gården omgrisbönderna ska erhålla något så när oförändrad politiskersättning jämfört med situationen före EU-inträdet. Det ärändå långt kvar till oförändrad lönsamhet, som förrajordbruksministern skriftligen har lovat (Jo95/1541).Grisproducenterna behöver även justera vissa detaljer förkalkylunderlaget för suggor på grund av att vissa ersättningarhar fallit bort i kalkylunderlaget när SJV beräknadeersättning vid EU-inträdet. Detta innebär att totalt krävs ca 7miljoner kronor ytterligare till grisproduktionen (suggor ochslaktgrisar) vilket enklast genomförs genom att höja detnationella stödet med detta belopp.IntransportstödFöre EU-inträdet erhöll livsmedelsindustrin (mjölk, kött ochägg) i norra ersättning för de merkostnader de hadejämfört med genomsnittliga svenska livsmedelsföretag vidintransport av livsmedelsråvaran. Ersättningen togs bort vidEU-inträdet för kött och ägg samt sänktes kraftigt för mjölk.Ersättningen behöver återinföras för kött- och äggproduktionsamt återföras till tidigare nivå för mjölk. EU tillåtertransportstöd, men har avböjt att utnyttjamöjligheten. Det nationella stödet behöver ökas medmotsvarande ca för att uppnå tidigareersättningar. Ett lämpligt sätt är att låta eventuellt ickeutnyttjade delar i politiskt beslutad Norrlandsstödsram (öppetodlingslandskap, kompensationsbidrag, LFA samt inationellt stöd) användas till transportstöd som kanutbetalas vid årets slut.ÄggproduktionenDe norrländska äggproducenterna producerar ägg av myckethög kvalitet. Genom EU-inträdet öppnades den norrländskamarknaden för finska, kraftigt politiskt stöttade, ägg varviden mycket snedvriden priskonkurrens har uppstått.Äggproducenterna i norra räds inte konkurrens pålika villkor men så länge finska äggproducenter erhållerkraftig politisk ersättning tvingas de svenskaäggproducenterna kräva likabehandling av den svenskaregeringen. Det skulle innebära att det nationella stödet tilläggproduktionen i norra behöver minst fördubblassamt intransportstödet måste återinföras tills det finskaproduktionsstödet avvecklats och svenska äggproducentertillåts exportera till . Alternativt måste regeringenstoppa prisdumpningen av finska ägg i Sverige.PotatisodlingI norra odlas viktiga arealer av utsädespotatis samthögkvalitativ matpotatis. Näringen är högt specialiserad ochlever under stor ekonomisk press, där hotet från de, viapolitiska ersättningar bättre välförsedda finskaproducenterna, är stort. I erhåller potatisodlare ettmiljöstöd för odling av potatis. Det finns anledning attbeakta detta om vill utnyttja miljöprogrammet fulltut.MiljöprogrammetDet är viktigt att den utnyttjar fullt utden, vid EU-anslutningen, framförhandlade ramen tillmiljöstöd. Det är angeläget att miljönytta och enkla regler fårprägla ramarna för ett utbyggt miljöprogram och att även denorrländska landskapstyperna synliggörs. Ett exempel på attnorra landskapstyper ej beaktats är att i delprogramvärdefulla natur- och kulturvärden (KULT), vars snåriga ochdetaljerade regler inte är anpassade för det norrländskakulturlandskapet och därtill direkt diskriminerar mindregårdar, står de fem nordligaste länen för avde ansökta resurserna medan står för avansökt belopp.De norrländska foderarealerna raningar, myrslåttrar och översilningsängarerhåller inte ersättning samt därtill diskrimineras de traditionella betes-markerna i den brukade bondeskogen, som inte kan erhålla ersättning meddagens regelverk.En del av Norrlandsstödet utgår via delprogrammet Öppet odlings-landskap. Här skall arealkravet ökas, vilket leder till att ytterligarebönder inte klarar kraven och Norrlandsstödet urholkas med ökad risk för attdet öppna odlingslandskapet hotas, om bondens svaga ekonomiska situationleder till att produktionen läggs ner. Reglerna behöver ändras så att dagensarealkrav inte skärps ytterligare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och förslag till förbättringar angåendelönsamhetsutvecklingen för Norrlandsjordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dieseloljebeskattning samt elenergibeskattningen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparing i LFA-stöd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administrativ hantering och rättssäkerhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vallstöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hållandetider i LFA-systemet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra köp/säljomgång för mjölkproducenter i norra ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arrenderegler för mjölkkvotsystemet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grisproduktionen i norra ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intransportstöd till livsmedelsföretag i norra ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äggproduktionen i norra ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om potatisodling i norra ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av miljöprogrammet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synliggörande av de norrländska landskapstyperna imiljöprogrammet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behållande av dagens arealkrav i öppet odlingslandskap,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsstöd.