ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02L40 · 1996-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:187 Patientskadelag m.m. de gröna anser att regeringens försök att kommatill rätta med de svårigheter som tidigare funnits i att kunnaanvända sig av skadeståndslagen är värda att stödja.Förslaget till ny patientskadelag innebär att patienten intebehöver bevisa att hälso- och sjukvårdspersonalen gjort sigskyldig till fel eller försummelse för att ersättning ska kunnalämnas. Även möjligheterna att stärka patienters rättgentemot den ökande andelen privata vårdgivare ärönskvärda och genomtänkta.Miljöpartiet har dock funnit vissa brister i propositionen: Vad gäller för-slaget om att patienten ska ha en självrisk anser vi det ogenomtänkt. Efter-som försäkringstagaren i de flesta andra sammanhang är den som får betalaen självrisk, anser att det inte finns någon anledning att frångåden principen i patientskadelagen.Vad gäller den delen av propositionen som behandlar möjligheterna förpatienter att få ersättning från patientskadelagen om de skadats på grund avatt de erhållit bristande information, eller att vårdgivaren ej erhållitsamtyckefrån patienten, så har regeringen underlåtit att komma med direktiv på grundav frågans komplexa natur. vill i sammanhanget påpeka att detinte i något fall kan vara meningen att en vårdgivare ska kunna undslippaersättningsanspråk för uppkommen skada på grund av ovanstående för-hållanden. vill därför att regeringen ska låta utreda frågan nog-grant så att patientskadelagen slipper att behäftas med den typen av rättsligaluckor. Därefter vill att regeringen återkommer med konkretaåtgärdsförslag i frågan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår den del av proposition 1995/96:187 somföreslår att patienter som får ersättning av patientskadelagen skallbetala en självrisk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ekonomisk självrisk i patientskadelagenbör åligga vårdgivaren och försäkringstagaren,3. att hos regeringen begär en utredning om svårigheternaatt lagligen komma till rätta med vad vårdgivares bristandeinformation och patienters bristande samtycke kan leda till angåendeersättningskrav enligt patientskadelagen.
mot · GJ02N29 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:141 Aktiv förvaltning av statens företagsägande I propositionen föreslås ett antal åtgärder när det gällerstatens roll som företagsägare. Regeringen föreslås bl a fåbemyndigande att utan hörande inom angivnagränser förändra statens ägande i vissa namngivna bolagsamt att genomföra omdispositioner av statens innehav iövriga helägda bolag. Enligt regeringen är avsikten medförändringarna att staten ska vara en kompetent ochengagerad företagsägare som i första hand utvecklar sinaföretag istället för att sälja ut dem.Staten är en av de största ägarna i svenskt näringsliv. Motiven till attstaten har engagerat sig som ägare av enskilda företag har förändrats genomåren. Under den förra regeringens tid påbörjades en utförsäljning avkonkurrensutsatta statliga företag. Det är viktigt att denna utvecklingfortsätter. Vi anser att motiven och målet för statligt ägande av företag ochverksamheter måste preciseras och förtydligas. Grundprincipen måste dockvara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Den ikonvergensprogrammet angivna målsättningen om försäljning av statligatillgångar till ett sammanlagt värde om bör fullföljas.Detta bör beaktas vid utformningen av den framtida policyn för statligaföretag. Vad som ovan sagts om att utarbeta en precisering av motiven ochmålen med statligt företagsägande bör ges regeringen tillkänna.Av sociala och regionalpolitiska skäl är det dock motiverat att staten harägaransvaret för vissa verksamheter. Det gäller t ex ,och . Starka skäl talar ävenför att bolag med serviceansvar över hela landet som t ex ochPosten AB även i fortsättningen ska vara statliga.En ytterligare privatisering av Nordbanken och försäljning av bör genomföras. AB Industrikredit har överförts tillNordbanken. Därmed inkluderas detta institut automatiskt vid en ytterligareförsäljning av aktierna i . Andra mindre statliga kreditinstitutavsedda för vissa sektorer bör också privatiseras.Assi Domän AB och är delvis privatiserade. Centerpartietförordar att dessa bolag i sin helhet privatiseras. Innan en sådan privatiseringgenomförs bör vissa strukturåtgärder vidtas i bolagen. När det gäller ska avsättningar göras av mark som ska skyddas avnaturvårdshänsyn. Dessutom bör försäljningen inte enbart ske genomaktieförsäljning. Delar av markbeståndet ska erbjudas till försäljning tillenskilda markägare. När det gäller ska regionalpolitiska hänsyntas innan bolaget säljs ut. Vad som sagts om och CelsiusAB bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en precisering av motiven och målen med statligt företagsägande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av och .
mot · GJ02N33 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:172 Avveckling av bankstödet I propositionen föreslås ett avskaffande av bankstödet frånutgången av juni månad 1996.Vänsterpartiet har under bankstödets treåriga historia noga följt ochkommit med förslag till förbättringar. Speciellt har vår omtanke rört de avmedborgarna betalade gigantiska stöden för att hålla betalningssystemetunder armarna. Det var nödvändigt att göra det, men vi har sett detsom vår uppgift att så mycket som möjligt av de utbetalda stöden skallåterbetalas till staten. Flera av de skärpningar i kraven för utbetalningar ochåterbetalningar som vi föreslagit har också blivit dendåvarande regeringens politik.Bankstödet fick sina tvivelaktiga effekter. Man kan så här i efterhand frågasig om alla de banker, som ställde sig i kö för stöd, verkligen var i densituationen att det behövdes. I något fall undrar man om det inte rörde sig omett medel för att tvinga ner aktiekursen för att sedan kunna erövra nyaaktiedelar till ett billigt pris. Bankstödet kan också ha använts som hävstångför att förändra organisationsformen hos vissa banker. Men på det hela tagetvar trots allt bankstödet nödvändigt.I propositionen markerar återigen regeringen att den vill sälja ut resten avNordbanken. vill återigen markera att vi anser att Nordbankenbör användas aktivt för att konkurrera med övriga banker genom aggressivaräntesänkningar. Staten bör inte göra sig av med ett av sina instrument för attfå ekonomi att fungera. Resterande aktier i bör alltsåbehållas i statlig ägo. Genom ett bra agerande från bankens sida bör storadelar av de pengar man skulle få genom en försäljning kunna tas ut genomägarutdelning.Vi vill också uppmärksamma det förhållande att det enda stödåtagandetutanför den statliga banksfären, som inte är reglerat, rör sparbankerna. Vihoppas denna tvist, där staten klart står som moralisk segrare, kan lösas, såatt den miljard som fattas kan återvinnas till statskassan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bankstödet.
mot · GJ02Sf23 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:149 Beräkning av basbelopp m.m. Proposition 1995/96:149 berör frågan om ändrad tid förberäkning av basbeloppet. Detta ser vi som en naturlig följdav den förändrade budgetprocessen.De senaste tio åren har vid ett flertal tillfällen förändratberäkningen av basbeloppet. Genom skattereformen i slutet av 80-taleträknades inte basbeloppet upp helt. Genom krisöverenskommelsen hösten1992 beslöts att den del av inflationen som berodde på skatteförändringar iöverenskommelsen inte skulle räknas in vid uppräkningen av basbeloppet.Den senaste förändringen skedde då beslöt att endasträkna upp basbeloppet av prisförändringen då budget-underskottet översteg en viss nivå.Dessa förändringar har gjort att det är praktiskt taget omöjligt för denenskilde att veta vad han eller hon egentligen skulle ha haft för förmånbaserat på basbeloppet om det inte förändrats på det sätt som beskrivits ovan.Detta innebär i praktiken att människor betalar egenavgifter enligt ett högrebasbelopp - eftersom avgifterna är baserade på ett ograverat basbelopp - menerhåller förmåner enligt ett lägre. Eftersom det är i det närmaste omöjligt förden enskilde att räkna ut hur mycket han egentligen skulle ha haft ombasbeloppet hade varit ograverat även vad gäller förmånerna, är det ingenöverdrift att säga att informationen om pensionerna försämrats.Vi anser att de förändringar som gjorts som ett resultat av saneringen avlandets ekonomi har varit nödvändiga. Men vi anser att politikerna skall varaärliga och också synliggöra vilka försämringar som t.ex. pensionärerna fåttgenom försämringarna av basbeloppet. Därför menar vi att regeringen alltidskall redovisa ett ograverat basbelopp parallellt med det gällande bas-beloppet. Då blir det möjligt för den enskilde att konkret se de förändringarsom vidtagits. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av ett ograverat basbelopp.
mot · GJ02So12 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:146 Vissa frågor om personlig assistans Personlig assistansProposition 1995/96:146 är i stort sett bra och ett bevis föratt assistansreformen skall bevaras. Dessutom har man trotsallt lyckats göra vissa besparingar som inte påtagligtförsämrar de funktionshindrades möjligheter att få ochanvända personliga assistenter.Det finns emellertid som vi ser det en osäkerhet kvar. Det gäller denomdiskuterade kommunaliseringen. De handikappade och deras organisation-er har hävdat och krävt att huvudmannaskapet skall ligga kvar hosstaten och handläggas av försäkringskassan.Handikapprörelsen invänder också nu mot en kommunalisering av fleraskäl, bland annat för att statlig finansiering är en garanti för likabehandlingoch för att små kommuner kan få svårt att klara det ansvar assistans-ersättningen innebär. Assistansersättningen skall därför betraktas som densocialförsäkring den i själva verket är och handläggas av försäkringskassan.Att assistansersättning handläggs av utgör en störremöjlighet till likabehandling. Innan handikappreformen var det stora skill-nader mellan kommunerna i vilken omfattning personlig assistans beviljades,då enligt socialtjänstlagen. Funktionshindrade sattes inte sällan i kommun-arrest. I realiteten var det omöjligt att flytta till en annan kommun och kunnaräkna med att denna kommun skulle ha samma service och bedömnings-grunder.Genom att överlåta assistansreformen till kommunerna hamnar personermed funktionshinder åter i den otrygga livssituation som de befann sig i förehandikappreformen. Handikapprörelsens erfarenhet är att kommunernashandläggare inte enbart ser till den funktionshindrades bästa utan också tillkommunens. Intressena sammanfaller inte alla gånger.Den kommunala tjänstemannen är i realiteten den kommunala nämndensförlängda arm. Visar det sig att anslagna medel sinar är det inte osannolikt attdet kommer direktiv om att det ekonomiska läget begränsar möjligheten attbevilja insatser. Tjänstemannen rättar sig de flesta gånger efter givna order.Det är däremot otänkbart att RFV skulle ge liknande instruktioner. Denstatliga tjänstemannens handläggning styrs helt av de i lagen givna reglerna.Den kommunala handläggarens dubbla lojaliteter, gentemot kommunen ochden enskilde, skapar alltså utrymme för godtycke. Försäkringskassanshandläggare kan i större utsträckning fatta sina beslut fritt.Eftersom huvudmannaskapet inte i någon nämnvärd grad påverkar detekonomiska utfallet borde kunna acceptera att man inte bör ändrahuvudmannaskapet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ett bibehållet statligthuvudmannaskap.
mot · GJ02So22 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården I propositionen föreslår regeringen ändringar i hälso- ochsjukvårdslagen och en ny lag om tillsyn över hälso- ochsjukvården. I lagen föreslås bl.a. att där det bedrivs hälso-och sjukvård skall det finnas de lokaler, den utrustning samtden personal som behövs för att kunna ge god vård. Detinförs också ett krav på att hälso- och sjukvårdensystematiskt och fortlöpande skall utveckla och säkrakvaliteten i verksamheten. Vidare föreslås att regleringen avledningsansvaret inom hälso- och sjukvården förändras.Genom den nya lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdeninförs enhetliga bestämmelser om tillsyn över hälso- ochsjukvården. skall, med undantag för sjukvårdsom ges inom Försvarsmakten, utöva tillsyn över all hälso-och sjukvård oavsett driftform.När det gäller tillsynen anser vi det vara bra att det är en myndighet somhar det övergripande ansvaret för hälso- och sjukvården. Något förvånande ärdet dock att inte tillsynsansvaret för hälso- och sjukvård inomFörsvarsmakten också ingår i tillsyn, utan att den ligger påGeneralläkaren som ansvarar för tillsynen över hälso- och sjukvård samtdjurhälsovården. Vi delar därför och åsikt att även Försvarsmaktens hälso- och sjukvård skallomfattas av tillsyn.Samtidigt som vi tar del av regeringens proposition som behandlar tillsynenöver hälso- och sjukvården, kan vi också ta del av RRV:s kritik motSocialstyrelsens tillsyn. Där framkommer det att kontrollerstyrs alltför mycket av anmälningar och alltför lite av egna initiativ. Manlägger alltför stor del av arbetet på händelser som redan inträffat. RRV anseratt tillsyn måste bli mer förebyggande och att socialstyrelsenmåste ta initiativ för att förhindra olyckor.Eftersom tillsyn enligt 4 § främst skall syfta till attförebygga skador och eliminera risker i hälso- och sjukvården, föreslår vi attregeringen i samband med de förändringar som föreslås tillsätter enkommitté med uppdrag att se över arbetssätt och kommermed förslag till förbättringar och effektiviseringar.RRV anser också att regeringen ska samla all tillsyn över hälso- ochsjukvård och socialtjänst hos en enda myndighet. Vi delar den uppfattningenoch ser en fördel med en kontrollerande myndighet som står fri från lokalpåverkan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att även Försvarsmakten skall omfattas avSocialstyrelsens tillsyn när det gäller hälso- och sjukvård,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en kommitté med uppdrag att se överSocialstyrelsens arbetssätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att samla all tillsyn överhälso- och sjukvården och hos en enda myndighet.
mot · GJ02So23 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården Propositionen föreslår ändringar i hälso- och sjukvårdslagensom tillförsäkrar den enskilde större trygghet i vården oavsettvårdform. Att utveckla och kvalitetssäkra hälso- ochsjukvården är viktiga grundelement för att säkerställadiagnoser och erbjuda god behandling och vård.Tillsynsverksamheten skall förstärkas och utvidgas.Socialstyrelsen föreslås få rätt att ta del av handlingar ochupplysningar för att i behövlig utsträckning kunna görainspektioner. Vissa föreläggande möjligheter införs också.För att detta skall kunna verkställas krävs också ekonomiskaresurser för att förstärka den kompetens som behövs för dettatillsynsarbete. I det arbetet bör behovet av tillsynspersonalmed kompetens inom psykologernas arbetsområdetillgodoses. I propositionen föreslås inte några förstärkningartill tillsynsverksamhet, men vi tar för givetatt detta uppmärksammas i regeringens kommandebudgetförslag.Ledningsansvaret har intensivt diskuterats. Deförändringar som föreslås hälsar vi med tillfredsställelse.Vi skulle dock vilja att följande fråga aktualiseras med anledning avpropositionen. Det gäller frågan om patientansvarig läkare och deförhållanden som råder inom den psykiatriska vården. Bestämmelserna ompatientansvarig läkare i 13 § HSL är kopplad till de enheter där det skallfinnas en chefsöverläkare. saknas utvärdering av denna reform.Regeringen har dock för avsikt att låta genomföra dennautvärdering. I den bör, enligt vår mening, särskilt uppmärksammas denpsykiatriska vårdens särskilda struktur. I denna utvärdering bör därför ingåom det föreligger ett behov av att en legitimerad psykolog med ansvar förbehandling och diagnostik också tillerkänns patientansvar som endastkan ges en legitimerad läkare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av personella resurser till Socialstyrelsenför tillsynsverksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patientansvarig läkare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensförstärkning i tillsynen när det gällerpsykologernas arbetsområde.
mot · GJ02T49 · 1996-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:131Vägverkets sektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m. ansvar förkollektivtrafiken inomvägtransportsystemetVi instämmer i regeringens förslag med undantag för detavsnitt som berör ansvar inomkollektivtrafikområdet.Regeringen föreslår att inom sitt sektorsansvar skall verka föratt kollektivtrafikens konkurrenskraft stärks inom hela vägtransportsystemet.Hur detta mer konkret skall ske beskrivs inte mer än att man anser attVägverket skall överväga hur ekonomiska styrmedel skall kunna användasoch att bör utveckla sin utredningskompetens.Med det nu lagda förslaget till beslut finns ett brett tolkningsutrymme varsresultat kan bli att icke önskvärda effekter uppnås.Kollektivtrafiken inom vägtransportsystemet, vilket huvudsakligen böruttolkas som busstrafik, kan inte ses isolerad från annan kollektivtrafik ochandra transportalternativ. På längre sträckor kan till exempel järnvägen varaett ur flera perspektiv fördelaktigare alternativ liksom cykel kan vara förkortare transportsträckor. Att stärka busstrafikens konkurrenskraft, genom tillexempel subventioner, kan således leda till att samhällsekonomiskt ochmiljömässigt bättre transportalternativ väljs bort av resenären.Vi anser att regeringens förslag på denna punkt är dåligt underbyggt ochVägverkets ansvar för dåligt preciserat för att det skall kunna tillstyrkas.Vägverket skall i sitt arbete verka för en samhällsekonomiskt godutveckling inom hela vägtransportsystemet och hänsyn skall tas till alla defordonsslag som berörs. Vidare skall konkurrensneutralitet mellan och inomde olika transportslagen eftersträvas, liksom att varje transportslag skall bärasina egna kostnader.Renodla VägverketsmyndighetsrollI samband med att roll som myndighet förstärksbör också verksamheten renodlas. dubbla rollsom både myndighet och en aktör inom anläggningssektornär olycklig. har de statliga verken utvecklats iriktning mot ett tydligare och mer renodlatmyndighetsansvar. Detta förändringsarbete har dockavstannat beträffande efter föregående årsriksdagsbeslut om att inte genomföra en bolagisering avverkets produktionsdivision.I ett första steg bör produktionsdivisionen bolagiseras. Detta är nödvändigtför att garantera konkurrensneutralitet och myndighetens trovärdighet vidupphandlingar eftersom verksamheten nu skall vara konkurrensutsatt. I detlängre perspektivet finns inga motiv för att en fullt konkurrensutsattverksamhet som bedrivs på marknadsmässiga villkor skall ägas av staten.Den långsiktigt bästa lösningen för en bolagiserad produktionsverksamhet ärdärför en privatisering. Det ger möjlighet till tillförsel av riskvilligtkapitaloch utveckling av verksamheten. För leder det till en renodling avmyndighetsrollen och en koncentration på upphandlingsverksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:131 i de delar som berörVägverkets ansvar för stärkandet av kollektivtrafikens konkurrenskrafti enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att renodla Vägverketsmyndighetsroll.
mot · GJ02T50 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik En utökad IT-användning är angelägen.Statliga verk och myndigheter kan på många sätt vara pådrivande iutvecklingen eftersom den statliga verksamheten är omfattande och täckeralla samhällsområden.Trots att den tekniska utrustningen finns, och har funnits ,kallas ofta till centrala möten - av slentrian och tradition - när telefonmöteeller videokonferens hade varit tillfyllest. Det gäller ofta att skapa rutin ocherfarenhet av ett annorlunda arbetssätt som i stor omfattning kan sparareskostnader och arbetstid. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statliga verk och myndigheter stimuleras tillutökad användning av telefonmöten och videokonferenser i sinverksamhet.
mot · GJ02T53 · 1996-03-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik Datoranvändningen i samhället har ökat explosionsartatunder . av svenskarna i åldern16-64 år arbetar eller har arbetat med dator.Detta framgår av Datorvanor 1995, en studie som gjorts avStatistiska centralbyrån.Hälften av alla sysselsatta, 2,1 miljoner svenskar, använder dator i sittarbete.Användningen av dator i hemmen har ökat, en fördubbling har skett på desenaste åren.Kvinnor använder datorn i mindre utsträckning än män.Vi delar regeringens uppfattning att IT ger förutsättningar för ekonomisktillväxt och nya arbetstillfällen och banar väg för framväxten av nya . För den regionala utvecklingen har också IT-utvecklingenstor betydelse.För att främja kvinnligt företagande och för att få fler kvinnor somdataanvändare krävs särskilda insatser. De kvinnolån som finns hos ALMIhar haft stor betydelse för kvinnors företagande och möjligheter att startaegna företag. På liknande sätt bör särskilda insatser göras för kvinnorsmöjligheter inom IT-området.Det måste bli naturligt att använda och äga en egen dator. De projekt somplaneras för att skapa intresse för att använda dator och modem, och därmedfå tillgång till de möjligheter som IT-tekniken ger, måste stödjas. Denkönssegregerade företagskulturen i måste brytas, och projekt medsyfte att knyta ihop nya och gamla nätverk till ett Swedish Women Netstödjas. Befintliga kvinnliga företag kan utvecklas genom fördjupadekunskaper inom IT-området. Sammantaget kan detta få kvinnor att växa ochmöta världen med nya företagsamma ögon.Målen för en nationell IT-strategi som beskrivs i propositionenöverensstämmer med vad vi ovan beskrivit. I regeringens kommande uppdragtill att i samarbete med se över kapitalförsörjningen tillprogramvaruföretag och andra nya kunskapsintensiva börsärskilt betonas kvinnligt företagande och kvinnors möjligheter i högreutsträckning än i dag.De IT-fora som bildas bör ha en jämn könsfördelning och kvinnliga nätverkbör särskilt stödjas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt stöd för kvinnors IT-användning.
mot · GJ02U32 · 1996-03-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:36 Godkännande av avtal om ändring av den fjärde m.m. Det tullfria tillträdet till EU:s inre marknad för produkterfrån 70 i , och är avvital betydelse för ländernas tillväxt ochfattigdomsbekämpning. Därmed ökar också förutsättningarnaför utveckling mot demokrati och mänskliga rättigheter imånga av länderna. Även det finansiella stödets inriktningoch omfattning samt andra former av samarbete harbetydelse.Det är därför viktigt att godkänner de nu föreliggande ändring-arna i och den interna överenskommelsen om finansieringoch förvaltning av gemenskapsstödet.Lomékonventionens stora betydelse gör det angeläget att regeringen i skri-velse till informerar om sina intentioner inför för-handlingar om den sannolikt femte Lomékonvention som följer efter att denfjärde löper ut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handläggningen vid nästa omförhandling avLomékonventionen.