mot · GK02Ub514 · 1996-10-07 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskott1 Barnomsorg, förskola och grundskola 41.1.1 Bakgrund 41.2 Barnomsorg och förskola 41.2.1 Barnomsorg, förskola och årskurs 1 till 3 i , en inte- grerad del i utbildningssystemet 51.2.2 Förskollärarutbildning och grundskollärarutbildning 61.3 71.3.1 Stöd till elever med specifika läs- och skrivsvårigheter 81.3.2 Hemspråksundervisning 101.3.3 Lagstifta mot mobbning 101.3.4 Fritidsverksamheten 111.3.5 Tillsyn av skolan 111.3.6 Fristående och kommunala skolor, en dynamisk organisation 122 Gymnasieskolan 132.1.1 Fortsatt utvärdering 153 Universitet och högskola 163.1 Grundutbildning 173.1.1 Yrkesutbildning 173.1.2 Studiestöd 183.1.3 Studenternas valmöjligheter 193.1.4 Ekotekniker och miljöekonomer 213.1.5 Bruksanvisning för akademiska grundexamina 213.1.6 Jämställdhet i grundutbildningen 213.2 Forskarutbildning 223.2.1 Likvärdiga villkor för kvinnor och män i forskarutbildning 263.2.2 Ny tjänstestruktur för ökad rörlighet 263.2.3 Administration och rationaliseringsmöjligheter 263.3 Forskning vid universitet, mindre och medelstora högskolor, ettoptimeringsproblem 273.3.1 Grundforskningsavdrag 283.3.2 Samordning och effektivisering av forskningsresurser 313.3.3 Rationalisera sektorsforskningen 313.3.4 Stärk sektorsforskningen inom miljöskydd, miljövänlig produktionoch varuhantering samt miljöbetingade hälsorisker 313.3.5 Försvarets forskning i civil verksamhet 323.4 Stoppa onödiga djurförsök 363.5 Oinskränkt myndighetsansvar och etiska bedömningar vidvetenskapliga djurförsök 364 Vuxenutbildning 385 Tabell 1 396 Tabell 2 397 Hemställan 46Miljöpartiets motion disponeras i sina huvuddrag efterregeringens budgetproposition (Proposition1996/97:1) utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning. Utgiftsområde 15 Studiestöd behandlas ianslutning till den utbildning stödet avser.Barnomsorg, förskola ochgrundskolaBakgrundMiljöpartiet de gröna anser att skolan skall vara en skola föralla, där barn med olika förutsättningar, från olika miljöeroch med olika religionsinriktningar fostras till att levatillsammans och ha respekt för varandras egenart.Skolan skall vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där det är en lust attlära och arbeta och där alla känner ansvar för varandra och för verksamheten.Skolan är landets största arbetsplats. Eftersom barn arbetar där är det viktigtatt ställa särskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både den fysiska och denpsykosociala.Utbildningen skall utgå från en medveten kunskapssyn. Miljöpartietförkastar föreställningen om "objektiv kunskap". All kunskap och allundervisning rymmer värderingar och därmed ett mått av subjektivitet. Devärderingar skolan står för ska vara öppet redovisade, kunna ifrågasättas ochtåla denna prövning. Eleverna ska lära sig att själva söka kunskap på ettobundet, kreativt sätt.En demokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur äraktiv och vill vara deltagande ska enligt uppfattning prägla allutbildning. För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer inför kommande generationer måste människan utveckla enekologisk förståelse. Det räcker inte bara att känna till. Vi måste också förståoch respektera naturens lagar och värdesätta livets mångfald och livsformer.Kunskap om och vördnad för livet i ett brett ekologiskt perspektiv är enväsentlig del av det som eleverna skall bära med sig från skolan. Vi måsteockså förstå vår kulturella särart och de historiska skeenden som format vårtoch andra människors olika samhällen. Barnen behöver insikt i sin egenhistoria och vetskap om att de är med och formar framtiden. Ett brett ochmedmänskligt perspektiv på omvärlden är viktigt om denna framtid ska blifredlig. Förståelsen och respekten för andra folk och kulturer är livsviktig.Idén om jämställdhet mellan könen måste förankras . Som individerbehöver barnen tycka om sig själva sådana de är. Barn som är starka ochtrygga i sig själva vågar också ge av sig själva. Ett medmänskligt perspektivpå omvärlden blir då möjligt.Miljöpartiet anser att undervisningen ska bygga på en helhetssyn därmänniskan betraktas som en medvarelse i det stora ekologiska samspelet.Detta skall gälla alla skolformer, från förskola till högskola och annanvuxenutbildning. Kunskap och färdighet, teori och praktik är lika viktiga i ensådan process. Eleverna skall uppmuntras att använda och utveckla sintankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft och sin fantasi.Undervisningen skall vara en växelverkan mellan teori och praktik och geeleven kunskaper som är förankrade i verkligheten. Det estetiska ochkonstnärliga skall ingå som en naturlig del i arbetet och användas somuttrycksmedel och kunskapskälla av alla elever. Olika elever har olikaförmåga och arbetstakt inom olika områden. Undervisningen skall så långtmöjligt anpassas efter individens egen förmåga och läggning.Utbildningen i har genomgått stora förändringar under de senasteåren. Förändringarna gäller alla nivåer i utbildningssystemet. Barnomsorgenbyggs ut till full behovstäckning. Sexårsverksamheten har fått nya former ochmöjligheterna för sexåringar att börja i har ändrats. Denpedagogiska verksamheten vid förskolorna har fått en tydligare knytning tillgrundskolans lågstadium med förberedande pedagogiska inslag.Skolplaner, kursplaner och timplaner för är nya, och genom-gripande förändringar har skett inom gymnasieskolan. Förskolan,och gymnasieskolan har 1992-1994 drabbats av hastigtpåkomna, illa genomtänkta nedskärningar som motiverats av brist på pengar ikommuner och stat. Detta har bidragit till att personal avskedats under formersom inneburit ytterligare svårigheter i en redan omtumlad verksamhet.Vuxenutbildningen har omorganiserats på ett genomgripande sätt. Så har t.ex.komvux inordnats i gymnasieskolans organisation. Bland åtgärder somriksdagen vidtagit för att minska den höga arbetslösheten på kort och långsikt märks särskilt stora ökningar av utbildningsmöjligheter för arbetslösa ochett kraftigt ökat antal studieplatser vid universitet och högskolor, liksom påkomvux och i viss utsträckning på folkhögskolor.Trots att kortsiktiga åtgärder på grund av arbetslösheten måste ges högprioritet så får inte det långsiktiga arbetet att anpassa utbildningarna till denya krav som samhället står inför skjutas . Utbildningsväsendethar ansvaret för att kommande generationer rätt kan tackla de nya och mycketstora svårigheterna. önskar därför att det som framförs i detinledande avsnittet om skolans allmänna målsättning i motionen skallgenomsyra hela verksamheten i våra skolor.Barnomsorg och förskolaBarnomsorgen skall vara utbyggd till fullbehovstäckning. har många kommuner, medhänvisning till den svaga ekonomin, pressat kostnaderna perbarnomsorgsplats kraftigt. Antalet barn per förskollärare harökat över vad som kan anses betryggande. Det finns, somflera aktuella undersökningar visat, risk för att barn tagitskada på grund av kvalitetssänkningarna inom barnomsorgeni vissa kommuner. har i en undersökningpåtalat allvarliga brister i såväl förskolan som ,brister som framför allt drabbar de svagare eleverna.Risken är stor att kommunerna med hänvisning till den dåliga ekonominfortsätter på den inslagna vägen och låter de minsta barnen få de störstakänningarna av prutningarna inom den offentliga sektorn. Miljöpartietaccepterar inte en politik som inte garanterar trygga och goda villkor förbarnen i våra förskolor. Vi skall inte pruta på kvaliteten i barnomsorgen. I denmån nedskärningar inom denna sektor skall göras så måste de åtföljas av enmotsvarande ökning i den informella sektorn så att kvaliteten kan bibehållas.Fristående förskolor i föräldraregi har redan tagit steg i denna riktning. Vidså kallade föräldraaktiva förskolor avlastas personalen vissa arbetsuppgiftersom utförs av föräldrarna själva (städning, inköp, vissa enklare reparationer,matlagning, etc.) och förskollärarna kan därmed hålla en god kvalitet i denpedagogiska verksamheten och omsorgen om barnen. Vid förskolor därföräldrarna utför relativt stora insatser (/vecka) är vinsternaså stora att avgifterna, trots lägre bidrag, kan hållas lägre än vid dekommunala förskolorna.För att ge föräldrarna vid de kommunala förskolorna samma möjlighet somföräldrakooperativen redan har, så måste nu gällande skattelagstiftning ändrasså att den ekonomiska vinsten av föräldrarnas arbete inte beskattas som lönför arbete eller betraktas som skattepliktig förmån vid eventuell reduktion avbarnomsorgsavgiften.Vi föreslår därför en ändring i skattelagstiftningen så att värdet avföräldrars arbete vid alla former av föräldraaktiva förskolor undantas frånbeskattning. En sådan förändring skulle medföra så stora fördelar att ävenmed relativt blygsamma föräldrainsatser skulle kommunen få lägre kostnadper barn, föräldern minskad barnomsorgstaxa och barnen väsentligt förbättradbarnomsorg.Barnomsorg, förskola och årskurs 1 till 3 igrundskolan, en integrerad del iutbildningssystemetSexårsverksamheten och den förberedande verksamheten förfemåringar som skall börja skolan är enviktig del i förskolans verksamhet. Förskolans helapedagogik har på ett annat sätt än tidigare siktet inställt påfortsättningen i . har upprepadegånger föreslagit att barnomsorg och förskola får en mergenomtänkt målsättning kopplad till mål ochplaner. Likaså bör innehållet i lek och undervisning anges isina väsentliga delar (utan att man därför skall ta steget fulltut och införa motsvarighet till specificerade läroplaner ochkursplaner). Likaså bör en rad andra moment i barnomsorgoch förskola fastläggas. Det kan t.ex. gälla krav påindividuell uppföljning av barnens sociala, språkliga ochmotoriska utveckling, liksom uttalade rättigheter för barn pådaghem eller förskola med kommunala bidrag att få denhjälp i sin utveckling som de behöver. Man bör också ställaminimikrav på föräldrakontakt med t.ex. återkommandeutvecklingssamtal etc. Regeringen har föreslagit att enintegration av förskolan med skall utredas.Skillnaden mellan förskola och barnomsorg är inte alltid tydlig. Tanken attden pedagogiska verksamheten skall lösas för sexårsverksamheten och först därefter skall beakta de yngre barnens situation har klara nackdelar.Förutsättningarna för vad som kan göras i förskolan beror i hög grad på vadsom tidigare gjorts i framför allt verksamheten med barn i åldrarna 3-5 år.Därför vore det naturligare att redan nu utvidga regeringensutredningsuppdrag till att gälla även åldrarna , vilket Miljöpartietföreslår. Barnomsorg och förskola skall inte åtskiljas.Genom att förskolan numera har en så tydlig pedagogisk uppgift böranvisningar för verksamheten redan nu tas fram så att förberedelserna förgrundskolans arbete synliggörs och lättare kan utvecklas. Ansvaret för dettabör läggas på enskilda kommuner och en förskoleplan skulle med fördelkunna ingå som en del i den skolplan som varje kommun skall ha för denkommunala skolan. bör därvid ha det övergripande ansvaret ochbland annat ge kommunerna vägledning i vad en förskoleplan skall innehålla.När förskoleplaner tagits fram bör också få detövergripande ansvaret för tillsynen av förskolans pedagogiska verksamhet.Ansvaret för den direkta tillsynen skall ligga på kommunerna. Redan nu bördock kommunerna mer uppmärksamma verksamheternas innehåll i daghemoch förskolor, inte minst för att bygga upp en egen kompetens inom dettaansvarsområde.Förskollärarutbildning ochgrundskollärarutbildningDen pedagogiska inriktningen har speciellt i fem- ochsexårsverksamheten fokuserats på första år.Förskolan är målmedvetet förberedande för grundskolan.Förskolans pedagogiska arbetsuppgifter har därmed ocksåändrat karaktär. Så vet vi t.ex. att systematiskaspråklekar i förskolan väsentligt kan reducera senare problemmed läs- och skrivsvårigheter i . Genom attförskollärare får tid att göra regelbundna, systematiskaobservationer kan också varje barns utveckling följas. Dessanya inslag och möjligheter i förskollärarens pedagogiskaarbete skall uppmärksammas i lärarutbildningen. Så bör t.ex.kunskaperna i förberedande språkträning för att minskaproblemet med dyslexi i ges iförskollärarutbildningen. Kunskaper och färdigheter iobservationsteknik och kopplingen mellan dessaobservationer och åtgärdsprogram i det dagliga arbetet börstärkas (inklusive träning i effektiva utvecklingssamtal medföräldrar).Att arbeta som förskollärare (eller barnskötare) vid en föräldraaktivförskola innebär en något annorlunda lärarsituation än den som råder vid envanlig förskola. Rätt skött innebär denna situationen stora positivainslag genom närmare kontakt mellan föräldrar och personal, snabb responsfrån föräldrar och barn vid olika pedagogiska och praktiska åtgärder vidförskolan, etc. Det finns dock skäl att uppmärksamma detta relativt nya inslagi förskollärarnas verksamhet. I förskollärarutbildningen bör den nya situation,som samarbetet med föräldrar innebär, behandlas så att förskolläraren rätt kanutnyttja den nya pedagogiska situationen till barnens bästa.GrundskolanGrundskolan har fått ändradearbetsdirektiv i en rad olika hänseenden, från nya skolplaner,kursplaner och krav på lokala arbetsplaner till nyorganisation och nytt huvudmannaskap. Det skolanframförallt behöver är arbetsro.De redan beslutade förändringarna måste få sättas i verketoch utvärderas i lugn takt. De förändringar som är påkalladeär i huvudsak sådana åtgärder som krävs med hänsyn till denedskärningar som skett i skolans resurser. På några punkterbehövs åtgärder så att elevernas trygghet och rätt till adekvathjälp kan garanteras. Bland annat på grund av att antaletvuxna på skolorna minskats så måste mobbningsproblemetuppmärksammas särskilt. Nedskärningarna har ocksåminskat möjligheterna för barn med specifika läs- ochskrivsvårigheter att få det stöd de är berättigade till.Miljöpartiet vill särskilt rikta uppmärksamheten mot dessatvå problem och föreslår i det följande kraftfulla åtgärder föratt snabbt komma tillrätta med problemen.Stöd till elever med specifika läs- ochskrivsvårigheterI utbildningen av speciallärare måste kunskap om dyslexioch metodik för dyslexibehandling få en framskjuten plats.Få speciallärare har tillräckliga kunskaper för att rättomhänderta elever med läs- och skrivsvårigheter. Även i denordinarie lärarutbildningen måste läs- och skrivsvårigheterbehandlas mer omsorgsfullt. Man räknar med att ca 10procent av barnen har specifika läs- och skrivsvårigheter. Detinnebär att ca 100 000 barn skall tas om hand och få enadekvat hjälp så att de inte lämnar skolan med ett livslångthandikapp med stora psykosociala konsekvenser. För attpåskynda möjligheterna att få adekvat hjälp till dessa eleverbör fortbildning anordnas för de speciallärare som redanarbetar i . Kortare informationskurser bör ocksåges för låg- och mellanstadielärare.En lösning av dyslexiproblemet kräver utnyttjande av en rad olikakunskapsområden, från kunskap om språkförståelse, språkinlärning,perception till kunnande om teknik för information och kommunikation,datorer och bildhantering. FOA är unikt i det avseendet att organisationentäcker många av dessa specialiteter. En samverkan mellan ,, de universitetsforskare som arbetat med dyslexi (Göteborgsuniversitet och i ) och de aktivaintresseorganisationerna skulle ge närmast perfekta förutsättningar för att nåväsentliga framsteg i dyslexifrågan.Den samlade kompetensen och resurserna i övrigt för en lösning avdyslexiproblemet finns alltså inom landet. En effektiv samverkan mellaninstitutioner som tidigare ej samverkat krävs och samordningen ochledningsansvaret måste utformas i samverkan mellan deltagande parter. Viföreslår att FRN, som enligt sina direktiv har just denna samverkandefunktion och dessutom har mångårig erfarenhet av sådant arbete, fåruppdraget att samordna och administrativt leda verksamheten.Projektet har en rad sinsemellan olika verksamhetsfält att täcka. framtagande av hjälpmedel, diagnosinstrument etc. men också massivainsatser för att utveckla och sprida god information om dyslexi ochmöjligheter att få och ge hjälp till lärare, skolledning och allmänhet. Dethandlar om utbildning av lärare och speciallärare, uppföljning ochutvärdering under projektets gång osv. Vilka delar som skall prioriteras och ivilken ordning olika insatser skall göras blir en uppgift för deltagande parteroch FRN gemensamt att avgöra.Miljöpartiet föreslår att i samhället redan befintliga resurser skallsamordnas så att kraftfulla insatser kan göras med början . Enfullgod insats skulle kunna ske genom samordning av resurserna vid , , , , ,, vissa universitetsinstitutioner samt FOA och FRN. Entung del i denna samlade resurs skulle FOA utgöra. FOA:s roll isammanhanget förklaras närmare i ett senare avsnitt av motionen.Dyslexiprojektet skall startas omgående så att verksamheten kan påbörjasredan 1997.Miljöpartiet anslår i partiets budgetmotion för projektetfördelade över utgiftsposterna A 4 (), A 6 (10 miljonerkronor), D 1 () och D 2 () samt utgifts-område 6, D 4 ().HemspråksundervisningHemspråksundervisning för invandrarbarn är en fråga om rätttill egen identitet och möjligheter att med bibehållensjälvkänsla och trygghet kunna växa in i det svenskasamhället. Elever med ett visst hemspråk är ofta utspridda påolika skolor och i olika klasser; det är svårt att finnakompetenta hemspråkslärare, det är svårt att samordnascheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andraämnen etc. Dessa svårigheter får inte leda till att man brister iverksamhetens kvalitet. Kravet på godhemspråksundervisning får inte svikas med hänvisning tillsvårigheter som faktiskt går att övervinna med rimligainsatser och god planering.När skolan drabbas av sparkrav på grund av kommunernas försämradeekonomi så är det stor risk att just hemspråksundervisningen drabbas extrahårt. vill särskilt framhålla att minoritetsgruppers rätt tillhemspråksundervisning skall skyddas. En viktig förutsättning är naturligtvistillgången på goda hemspråkslärare. Hemspråkslärare skall ha godlärarutbildning och erbjudas möjlighet till lärarutbildning i flera ämnen.Deras verksamhet skall inte särbehandlas vid skolan utan hemspråkslärarenskall inordnas i kollegiets arbete och få en fastare plats i lärarlaget. Dehemspråkslärare som är verksamma och inte har lärarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning. Skolledningen måste ansvara för attorganisation och schemaläggning av hemspråksundervisning sker på sammasätt och med samma krav på smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan.Detta ställer stora krav på skolledningen; att samordna mellanrektorsområden och ofta även över kommungränser.Hemspråksundervisning skall tydliggöras även för de elever som harsvenska som modersmål så att alla vid skolan rätt förstår och kan värdesättaatt hemspråksundervisning ges vid skolan. Detta fordrar medvetna insatserfrån skolledningens sida. Risken finns annars att attityder mothemspråksundervisning uppstår som kan hämma studielusten för dem somföljer undervisningen och i olyckliga fall underblåsa främlingskap mellanolika grupper av elever. Svenska som andraspråk bör prioriteras. Möjlighettill kompletterande språkhjälp för elever som på grund av brister ispråkförståelse får svårigheter med kunskapsinhämtande i andra ämnen måstefinnas för att inte dessa elever skall löpa risken att sacka efter i studierna i enomfattning som senare kan vara svårt att ta igen.Lagstifta mot mobbningDet är en grundläggande demokratisk rättighet för en elev attkunna känna sig trygg i skolan och slippa bli föremål förövergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vararädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingenförälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barnskall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffrenär en stor och av många skolor försummad elevgrupp, somgenomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet ochdålig självkänsla.Rapporter från och innevarande år visar attåtgärderna mot mobbning varit alldeles otillräckliga. Det har t.ex. inteuppmärksammats att ett program mot mobbning inte bara skall innehållaförslag till åtgärder när ett mobbningsfall blir känt. Ett program motmobbning måste också innehålla klara regler för hur man aktivt skallkontrollera om mobbning förekommer, regler för hur mobbning förebyggsgenom att frågan uppmärksammas och diskuteras återkommande såväl inomskolan med eleverna som med föräldrar och personal. Elever, föräldrar,personal och skolledning skall engageras aktivt i arbetet med att förebygga,upptäcka och åtgärda mobbning. Hur mobboffer och mobbare skall tasomhand skall klart anges liksom beredskapen att följa upp ett ärende underlång tid.Såväl som rapporter visar att problemetär stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte ärtillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftning ifrågan. Med hänsyn till utvecklingen har nu kommit tillsamma slutsats. Det krävs lagstiftning.Miljöpartiet föreslår att en lag mot mobbning utarbetas med kravet på attett fullständigt program för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vidvarje skola, att ansvaret för att detta finns och att programmet följs skallliggapå skolans rektor. Lagen bör också tydligt ange att det åligger kommunen attövervaka att skolorna inom kommunen verkligen följer lagen genomutvärderingar i samverkan med skolorna. Programmet ochutvärderingsmetoderna skall tydligt anges i kommunens skolplan.FritidsverksamhetenSkolbarnsomsorg i form av fritidsverksamhet i anslutning tillskolan är en lagstadgad rättighet för barn t.o.m.årskurs 6. Detta motiveras naturligtvis av att det snarare ärregel än undantag att båda föräldrarna förvärvsarbetarutanför hemmet. Barn skall inte behöva varanyckelbarn. Fritidsverksamheten har också stora och viktigauppgifter i samarbetet med skolan. Fritidspedagogernasverksamhet är på många skolor integrerad i klassrumsarbetet.Programmen på fritids kompletterar också oftaklassundervisningen genom olika aktiviteter som är koppladetill aktuella undervisningsmoment. Det är viktigt att skolornainte av besparingsskäl gör avkall på kvalitetskrav inomfritidsverksamheten. Tillsynen över denna del i skolansverksamhet är illa organiserad. bör få tydligadirektiv om att skolbarnsomsorgen vid en skolasfritidsverksamhet faller inom tillsynsansvar.Fritidshemmens personal är en viktig vuxenkontakt för barnen och kan förbarn med sociala problem i familjen få avgörande betydelse.Skolbarnsomsorgen borde därför knytas till kommunernas ungdomsverksam-het vid fritidsgårdar och ungdomsgårdar. De fritidspedagoger som ocksådeltar i dessa verksamheter skulle kunna bli en viktig resurs för ungdomarsom av olika skäl tillhör en riskgrupp med tanke på alkohol, narkotika ochkriminalitet. Betydelsen av en trygg kvarstående vuxenkontakt, etablerad före12 års ålder, kan vara avgörande för den pojke eller flicka som under tonårenhamnar i sociala situationer som är osäkra och riskfyllda. Denna samord-ningsmöjlighet bör uppmärksammas och de formella förutsättningarna bordefinnas inom ramen för redan påbörjade gemensamma projekt för de olikasektorerna. Kanske kan initiativet och samordningen i detta fall läggas vidlänsstyrelserna. Frågan bör belysas och förslag till praktiska lösningartydliggöras för att underlätta för kommunerna att utnyttja de fördelar som denutökade fritidsverksamheten vid skolorna kan ge.Tillsyn av skolanBeslut och ansvar för skolans verksamhet hardecentraliserats. Mycket av tidigare SÖ:s uppgifter har förtsöver på kommuner och enskilda skolor. Detta gagnarmöjligheterna till lokala initiativ och utnyttjande av lokalafördelar. Det stimulerar också till större engagemang iskolfrågor i kommunerna och vid de enskilda skolorna.Skolan har också genomgått storaförändringar i sin verksamhet, med nya skolplaner, etc. Dettahar dessutom skett i när skolorna i många kommunerfått vidkännas mycket kraftigt minskade ekonomiskaresurser. Decentralisering av verksamhetsplaneringen, nyaskolplaner och minskade resurser är, var och en, förändringarsom borde leda till ökad uppmärksamhet på elevernassituation.