ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02U814 · 1996-10-07 00:00:00 — Folklig utbildning via TV ärockså projekt som är konstruktiva.Ett mål borde vara att även grundskolor och gymnasieskolor är aktiva ieller driver projekt med Östeuropaanknytning. förutsätter attregeringen kommer med förslag om hur Östeuropaprojekt ska främjas inombåde forskning och utbildning.Kultur, turism, idrottKontakterna med har ökat - speciellt med debaltiska länderna. Det är viktigt att uppmuntra alla folkligakontakter. har i snart sagt alla avseenden varit envit fläck för svenskarna. Det finns ett enormt uppdämt behovav kontakter på alla plan.I dag sker en rad initiativ inom dessa områden, men mycket grundas påspridda kommunala och enskilda organisationers engagemang eller enstakaeldsjälars insats. Det saknas en nationell, svensk strategi för hur man kanuppmuntra dessa slag av kontakter. Regeringen borde återkomma med ettsamlat grepp om hur turismen över ska främjas och hur kultur- ochidrottsutbytet ska öka mellan och . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall öka sitt bistånd till , särskilt S:tPetersburgsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undersöka möjligheterna till utökade svenska insatser iVitryssland,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall göra en analys av utvecklingen iVitryssland,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska staten bör utöka sina ekonomiska garantier i syfte attfrämja samarbetet och handeln med ,5. att hos regeringen begär förslag om hur import av varor frånÖsteuropa kan underlättas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samordning m.m. av de svenska insatserna i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny infrastruktur i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i trafiksektorn,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste stödja uppbyggnaden av alternativaenergisystem i stället för kärnkraft,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man skall ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i alla slagsprojekt,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat grepp för att främja utvecklingen av turism, idrott ochkultur mellan berörda länder.
mot · GK02Ub1 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle Prospektering bidrar till att nya fyndigheter upptäcks och attnya företag kan starta. Det är därför viktigt att forskning ochmetodutveckling bedrivs samt att det finns bra geologiskakartor som också bygger på malmgeologisk kunskap, somstöd för denna verksamhet.I finns brister inom dessa områden. Dels borde den geologiskakarteringen bedrivas i en högre takt och dels borde vår malmgeologiskaforskning förstärkas. Den svenska malmgeologiska forskningen har halkatefter och ligger inte i topp, som vi gjorde sedan.Gruvindustrin och Tekniska håller på att etablera ettmalmgeologiskt centrum i , benämnt (). Gruvindustrin representeras av Stiftelsen (). Det är ett långsiktigt åtagande från båda partermed avsikt att förbättra den svenska kompetensen på det malmgeologiskaområdet. Verksamheten startade och centret knyts till avdel-ningen för ekonomisk geologi. ger inledningsvis ekonomiskt stöd.De av , och gemensamt vidtagna åtgärdernautgör en början till att bygga upp en stark svensk malmgeologisk forskning.Denna är dock för liten för att snabbt nå resultat som kan implementeras isökandet efter nya och inom rimlig tid ge upphov till nya gruvor. Detär synnerligen angeläget att bygga vidare på de rekommendationer som eninternationell utvärderingsgrupp framfört och som delas av gruvindustrin.För den skull bör en ny professur i malmgeologi inrättas vid iLuleå. Denna professur skulle få positiva regionalpolitiska effekter för norraSverige. Den bidrar till att det malmgeologiska centret får en hög status ochtill att medel för forskning inom malmgeologisk forskning dras till TekniskaHögskolan i bidrar till bättre förståelse för de malmbildande pro-cesserna och därmed till bättre förutsättningar att finna . Detta böräven medverka till ökad prospektering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en professur vid och de regionalpolitiskaeffekterna.
mot · GK02Ub2 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle har under sina 25 verksamhetsårutvecklats på ett mycket positivt sätt. Uppbyggnadeninleddes med teknisk utbildning och forskning som byggts uttill att nu omfatta civilingenjörsutbildning ochingenjörsutbildning inom ett flertal områden samt forskningoch forskarutbildning i ett femtiotal ämnen. Till det harkommit lärarutbildningar, utbildningar inomsamhällsvetenskap och beteendevetenskap samt inom musikoch teater. Högskolans nya namn, ,är ett erkännande av den bredd och kvalitet somverksamheten har.Högskolan har under en följd av år fört fram behovet av forsknings-anknytning för de delar av utbildningen som ligger utanför det tekniskaområdet. Det är därför välkommet att högskolan får en filosofisk fakultet medett anslag för samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Det äremellertid av utomordentligt stor betydelse att detta anslag utvecklas så att forskning kan bedrivas i rimligomfattning i de ämnen som utbildningarna representerar. Det belopp somföreslås kan därför bara ses som ett första steg i denna uppbyggnad.Forskningen vid bedrivs allt mer i projekt över ämnes-gränser och i samverkan med företag, t ex i form av två kompetenscentrafinansierade av . Denna forskning behöver emellertid kompletteras avforskning som tar fram ny kunskap inom en disciplin. Även denna finansierasi stor utsträckning av framför allt ochNutek. I propositionen aviseras nedskärningar av forskningsrådens ochNuteks resurser. Dessa nedskärningar kommer att vara till men förhögskolans tekniska forskarutbildning och forskning. Det vore därförönskvärt att de aviserade nedskärningarna minskas eller åtminstone läggs utunder en treårsperiod för att ge tid till en förändring avforskningsstiftelsernasfinansieringsformer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av långsiktighet vad gäller anslaget för densamhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen vid .
mot · GK02Ub201 · 1996-10-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till fritt val av skola och dess betydelse för att skapa godastudiemiljöer.
mot · GK02Ub202 · 1996-10-07 00:00:00 — Skånsk historia i skolor Det är givetvis värdefullt och av stor vikt att Sverigeshistoria lärs ut i skolorna. Lika viktigt är att man i de delar avlandet som inte alltid tillhört erhåller undervisningom vad som hände och avhandlades i deras respektivelandsdelar, innan nu fastställda nationsgränser etablerades.I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historia som inträffadeföre . Det är då inte deras landsdels historia. Den under 1500-taletdanske kungen var i , som då tillhörde , känd somKristian "den gode". Enligt svensk historieundervisning undervisas om enhelt motsatt uppfattning. Ett annat exempel på historieförvanskning är den 6november då alla, även i , högtidlighåller frånfälle vidLützen 1632. Men nämnde kung var inte regent över ! Samma gällerför intill 1658. Dennes son , känd som "Gråkappan", rationelloch effektiv, var sannerligen inte heller känd som någon skånsk förkämpe,utan tvärtom orsakade han likt sina förfäder enorma tragedier för mångaskåningar! Utgången av 1676 betraktades inte på något vissom något positivt av dåtidens skåningar.Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skall undanhållas ellernegligeras. Men däremot bör lokal historia få en mer framträdandebehandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av allsidig historieundervisning i de delar av landet sominte alltid tillhört .
mot · GK02Ub204 · 1996-10-07 00:00:00 — Skogen är gröna guld. län är det skogrikastelänet söder om med övriga skogrika län i har denna regiongenom sina naturliga skogsförhållanden stora förutsättningar att bli en avVästeuropas mest betydande råvarubaser för skogsproduktion.Dock krävs en högre grad av förädling, en starkaremiljöinriktning, ökad forskning och möjligheter till kontinuerlig utbildning,fortbildning och vidareutbildning.Ökade miljökrav, ökade ekologiska kunskaper och ett växande intresse förekologiskt hållbara produkter medför ökade krav på skogsbruket och denenskilde skogsägaren.Ekonomi och ekologi måste gå hand i hand.Skogen i vårt land växer med omåret. I som helhet är tillväxten 33miljoner skogskubikmeter medan avverkningen endast är . Utrymme finns för expansion inom skogsområdet.I ägs av skogsmarken av privata skogsbrukare. Mångaskogsägare driver sitt skogsbruk i kombination med familjejordbruk. Andrahar det som deltidsarbete eller fritidssysselsättning. Ofta är det fråga om ettsmåskaligt skogsbruk med personligt intresse.Beroende på skogsbrukets ständiga utveckling och på den storavariationsrikedomen inom ägar-/brukarstrukturen är det oerhört viktigt att envarierad utbildning, fortbildning och vidareutbildning inom skogens områdefinns lokalt/regionalt tillgänglig för skogsfolk.Ett led i denna utbildningskedja utgörs i viss mån av naturbruks-gymnasierna med skoglig inriktning.I län finns en sådan skola, Helgesboskolan på gränsen mellanKalmar och kommun. Förutom gymnasieundervisning bedrivs däridag kurser och uppdragsutbildningar för skilda skogsintressenter.Ambitionen är att skolan skall bli ett skogligt utbildningscentrum förregionens skogsfolk.Men för att bättre kunna tillgodose det varierande och kontinuerligabehovet av skoglig fortbildning och vidareutbildning och för att utvecklaHelgesbo och andra naturbruksgymnasier till ochkunskapsförmedlare för yrkesverksamma inom skogsbruksområdet, behövsbl.a. en ettårig påbyggnadsutbildning på naturbruksprogrammet ochsärskilda medel för stöd till utveckling av vid naturbruks-skolorna. Liknande stöd har tidigare utgått till naturbruksskolor medjordbruks- och trädgårdsinriktning.Under ett uppbyggnadsskede borde försöksverksamhet enligt ovan kunnainitieras.För län som jord- och skogsbrukslän kommer ett sådant stöd ochen sådan möjlighet att bidra till ytterligare utveckling av skogsnäringen ochge enskilda skogsägare möjlighet till en varierad fortbildning för skogens,näringens och landets bästa.En utveckling av hela skogsområdet kommer dessutom att bidra till ettutökat antal arbetstillfällen i regioner där arbetslösheten är hög. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till naturbruksskolor med skoglig inriktning förfortbildning och utveckling som kompetens-/inom detskogliga området.
mot · GK02Ub205 · 1996-10-07 00:00:00 — Den snabba tekniska utvecklingen i arbetslivet gör att mångayrken inom industri och hantverk riskerar att försvinna. Förframför allt hantverksyrken är risken dessutom stor att deinte återkommer eller får en mycket undanskymd roll iarbetslivet. Det är mycket olyckligt om så skulle ske, då såmånga hantverksyrken fyller en viktig kulturhistoriskfunktion utöver den rent yrkesmässiga. Det breda kunnandesom finns inom många hantverksyrken måste på något sättbevaras. Flera av dessa hantverksyrken bygger på gamlaerfarenheter av hur man bäst handskas med naturens resurseroch kan därför även bli intressanta för framtiden ur enmiljöaspekt.Ett sätt kan vara att införa en form av lärlingssystem, där personer medunikt hantverkskunnande får möjlighet att utbilda lärlingar. Mot ett lämpligtarvode förbinder sig vederbörande att ta emot lärlingar och ge dem utbildningi sitt hantverk och därmed hålla hantverket vid liv för kommandegenerationer. Dessutom skulle han/hon få titeln som enytterligare betoning av vikten av det kulturarbete som utförs.Samtidigt som ett viktigt kulturarv bevaras skapas också nya arbetstillfällensom även kan leda till framtidsjobb för fler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lärlingsutbildning i syfte att rädda kulturhistoriskavärden.
mot · GK02Ub209 · 1996-10-07 00:00:00 — I skollagens 10 kap 4-5 §§ medges ett skolpliktigt barn attfullgöra skolplikten på annat sätt än som i övrigt anges iskollagen. Förutsättningen är att detta andra sätt skall framståsom ett fullgott alternativ till den utbildning som annars stårbarnet till buds enligt lagens föreskrifter.Dessa paragrafer tillämpas bland annat när föräldrar vill bedrivahemundervisning, d.v.s. själva ta hand om undervisningen i hemmet.I flera aktuella fall har det hänt att kommuner prövat sådanaframställningar. Oavsett hur kommunen bedömt det - bifallit eller avslagitsådan framställan - är det angeläget att en eventuell rättslig prövning avbesluten sker så snabbt som möjligt. Med hänsyn såväl till barnet som tillkommunens skyldighet att se till att alla skolpliktiga barn får undervisning ärdet oacceptabelt att rättsliga prövningar av dessa ärenden i första instans kanta mer än ett år.Kommunens beslut får enligt skollagen bara fattas i sänder. Ipraktiken innebär detta att kommunens medgivande eller avslag är en nullitet.Familjerna kan efter ansökan de facto göra som de vill medan rättsligprövning pågår. Även om det handlar om ett fåtal ärenden är det inteacceptabelt att skolplikten kan kringgås på detta sätt.Det är nödvändigt att i berörd lagstiftning antingen skriva in att dessaärenden skall handläggas så skyndsamt som möjligt av såväl kommuner somdomstolar eller att kommunens medgivande får avse än . Ettannat alternativ är att i skollagens 10 kap 4 § slå fast att under pågåenderättslig prövning enligt denna paragraf gäller skolplikt enligt skollagen3 kap 2 §. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagändringar beträffandefullgörande av skolplikt på annat sätt i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Ub212 · 1996-10-07 00:00:00 — Översyn av svenska för invandrare har fått ett ökat ansvar i denkommande utbildningssatsningen. En grupp som riskerar atthamna utanför är invandrare med dåliga kunskaper i svenskaspråket. Många invandrare kommer hit med allt för dåligspråkbas från hemlandet. Några av dem kanske inte ens harhaft någon ordnad skolgång i sitt eget hemland. Andrakanske inte kan sitt eget alfabet. Flertalet av dessa personerupplever undervisningen inom sfi som pressande plus allannan oro i samband med den kulturkrock som det säkerligeninnebär för dem.Denna grupp invandrare hankar sig fram i det tysta genom sfi för att sedanåtergå till att tala sitt eget modersmål i allt större grad. Det är inte säkertattdet enbart beror på deras egna insats utan det kan lika gärna bero på dennuvarande pedagogiken inom sfi.En förutsättning för en invandrare att kunna etablera sig på den svenskaarbetsmarknaden är att han eller hon behärskar det svenska språket.Det är för dessa invandrargrupper som studieförbunden bör komma medoch arbeta fram en ny pedagogik. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av undervisningen i svenska för invandrare.
mot · GK02Ub213 · 1996-10-07 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan Samstämmiga forskningsresultat visar den fysiskaaktivitetens betydelse för individens välbefinnande såvälfysiskt som psykiskt. Regelbunden och rätt utförd motionminskar dramatiskt risken för exempelvis hjärt- ochkärlsjukdomar, belastningsskador m.m. De företag som satsatpå friskvård bland de anställda har också noterat en klarminskning av antalet korttidssjukskrivningar.Vi vet också att regelbundna motionsvanor grundläggs redan i unga år.Barn och ungdomar som får en positiv upplevelse av fysisk aktivitet ochidrott har en betydligt större benägenhet att vara fysiskt aktiva som vuxna änandra. Fysisk aktivitet minskar dessutom risken för tidig ohälsa.Fysisk aktivitet bland unga människor är viktig också för att det finns ettklartsamband mellan denna och den intellektuella utvecklingen. Regelbundenfysisk aktivitet gör att ungdomarna orkar med skolan på ett bättre sätt.Studier (1986, 1984, 1992, 1994) visar att det under 1990-talettydligt har utkristalliserats ett A- och ett B-lag när det gäller ungdomarsfysiska aktivitet. De ungdomar som inte är aktiva inom idrottsrörelsentenderar i allt högre grad att vara fysiskt helt passiva, bland annat på grundavatt det spontana idrottandet tyvärr har minskat kraftigt. Andrastudier visar att svenska femtonåringar har blivit tre till tyngre detsenaste decenniet. Skolan är genom sitt allomfattande obligatorium den endamöjligheten att aktivera dessa elever som står utanför idrotten och samtidigtskapa ett livslångt intresse för motion hos dem. Därför är det mycketallvarligt att inslagen av idrott och motion har minskat i skolan.Det är framför allt i gymnasiet som ämnet tappar mark. Många skolor gårned till en lektion . Den vanligaste lektionstiden är 60 eller 80minuter. Lägg därtill att antalet friluftsdagar också minskar och att tiden tilldessa numera tas från antalet idrottstimmar.Tanken bakom den gällande läroplanen är att det står eleverna fritt att väljamer idrott än den obligatoriska. studie visar emellertidatt de som bäst behöver skolidrotten väljer bort den. De som väljer extraidrott (av eleverna) är de som redan är aktiva iidrottsföreningar. Mycket tyder på att det som händer i ämnet idrott ochhälsa i skolan på lång sikt med största sannolikhet får mycket allvarligakonsekvenser ur ett folkhälsoperspektiv.Med anledning av ovanstående anser jag att skall få i uppdragatt utvärdera hur ämnet i idrott och hälsa utvecklats efter det att nyaläroplanen börjat gälla i skolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utvärdering av ämnet i idrott och hälsa i skolan.
mot · GK02Ub214 · 1996-10-07 00:00:00 — Idrotten i skolan får allt mindre utrymme. 1980 innehöllläroplanen för , dessutomfanns utrymme för friluftsverksamhet. 1994 hadeidrottsämnet, inklusive friluftsverksamhet krympt till 460timmar.För att bevara en god hälsa är det vedertaget att regelbunden motion frånunga år är nödvändig. Regelbunden motion är lika nödvändig för unga somför äldre. Att skapa goda vanor måste vara en viktig uppgift för skolan.Därför bör läroplanen ge utrymme för ökad motion , inte somnu krympande möjligheter.Visserligen är många barn engagerade inom olika idrottsföreningar, menallt för många står tyvärr utanför föreningslivet.Riksidrottsförbundet har kartlagt utvecklingen och anser det alarmerandeatt idrotten i skolan får stå tillbaka. I synnerhet gäller det inomgymnasieskolan, där det inom vissa skolor endast finns idrott på schematunder en enda timme per vecka.Vi anser att idrotten är viktig för barns fortsatta utveckling och den trendsom tycks vara att idrott och motion får allt mindre plats i skolan måstebrytas.Åtgärder bör vidtagas som stärker idrottens roll i skolan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrott i skolan.
mot · GK02Ub215 · 1996-10-07 00:00:00 — Dyslexi - ordblindhet - är ett handikapp som är vanligare änman tror. Folk i allmänhet vet inte så mycket om dyslexi.Den stora bristen är att inte ens nyexaminerade lärare har fåtttillräckliga kunskaper om det.Dyslexi är biologiskt grundat och ofta nedärvt. av Sverigesbefolkning har läs- och skrivsvårigheter. En del kan ha svårt att uppfatta ljudoch bokstäver. Andra kan läsa men inte skriva och vice versa. Det är intekonstigare att ha dåligt ordsinne än att ha dåligt bollsinne. Dyslektiker harstora svårigheter vid läsning eller stavning trots normal skolundervisning,oberoende av intelligens och oberoende av socio-ekonomisk bakgrund.Dyslexi klassades som handikapp . Trots detta handikapp hardyslektiker ofta andra talanger. När de inte kan stödja sig på det skrivnaordet utvecklar många ett bra minne. Många dyslektiker döljer sig ocksåbakom en fasad. Många pojkar blir bråkstakar eller lustigkurrar, flickornaväljer oftast att vara tysta för att inte locka till sig uppmärksamhet. Enligtundersökningar har hälften av så kallade värstingar svåra läs- och skriv-svårigheter. Dessutom är det procentuella antalet dyslektiker bland arbetslösaoch även i kriminalvården anmärkningsvärt högt. Med större kunskaper ochresurser från både föräldrar och skolan hade nog mycket av detta kunnatundvikas.I använder man ordet ordblind. Där vet också dyslektikerna vartde kan vända sig. De har kommunikationscentrum som kan ordna enskildundervisning, som är gratis, även för vuxna. Antalet ordblinda är ungefärsamma världen över, av befolkningen.Det är skrämmande att vi i inte har tillräckliga resurser inomskolan för barn med speciella problem. Man sparar inte genom att låtaproblemet vänta. Det går inte över av sig självt utan måste tasom hand, och då kostar det mer. Ett ansvar som samhället måste ta påallvar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samlade resurser för dyslexi.
mot · GK02Ub216 · 1996-10-07 00:00:00 — Statens skola för vuxna Statens skola för vuxna i , SSVH, är en av landetsledande distansutbildningsinstitutioner.SSVH har ända arbetat med att utveckla svenskdistansutbildning. Hos SSVH finns den distansmiljö där ett praktisktutvecklingsarbete för den gymnasiala nivån kan genomföras.SSVH gör stora utbildningsinsatser för speciella grupper, som vissautbildningar för glesbygd, småföretagarutbildningar, utbildningar förhörselhandikappade och språkutbildningar för biståndsarbetare.Enligt regeringens analys i sysselsättningspropositionen behövs distans-utbildning som ett viktigt redskap för att genomföra utbildningssatsningen. Ibudgetpropositionen slås fast vikten av att den planerade utbildnings-satsningen för hela landet utnyttjar de möjligheter som distansutbildningenger.Det är av stor vikt att SSVH nu ges möjlighet att fullfölja sitt utvecklings-arbete som skall leda till att kortutbildade och arbetslösa får tillgång till enkvalitetssäkrad distansutbildning.I budgetpropositionen har regeringen valt att slå samman anslagen förSSVH och Statens skola för vuxna i , SSVN. SSVH och SSVN ärtvå olika myndigheter med var sin styrelse. SSVH och SSVN har utvecklatshelt olika. SSVH har utvecklat IT-teknik för sitt distansarbete medan SSVNhar övervägande korrespondentkurser/brev.Budgeten för två myndigheter kan inte slås samman på det sätt somföreslås. Det överskott som SSVN har genererat bör inte belastaverksamheten inom SSVH. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen i Statens skola för vuxna i .
mot · GK02Ub218 · 1996-10-07 00:00:00 — En mångkulturell skola m.m. I den nu gällande kursplanen sägs inte ett ord om att skolanbör ta upp olika kulturers syn på sex- och samlevnadsfrågor.Ändå vet vi att svenska skola har eleverna skiftandekulturbakgrund och erfarenheter. Relationer, sexualitet ochkönsroller är oerhört viktiga begrepp när olika kulturer mötsoch skall försöka förstå varandra. Mot den bakgrunden bordefrågor om olika kulturers syn på sexualitet och samlevnadfått starka skrivningar i skolans kursplan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skrivningar i skolans kursplan gällande olika kulturers syn påsexualitet och samlevnad.