mot · GK02Fi705 · 1996-10-07 00:00:00 — är ansvarig för administrationenav insättningsgarantisystemet. Myndighetens föregångare varBankstödsnämnden som fram till hade tilluppgift att hantera frågor enligt lagen (1993:765) om statligtstöd till banker och andra kreditinstitut samt att förvaltastatens ägande i och har således drivit verksamhet endast sedan den1 . Någon redovisning av verksamheten har inte lämnats. a. frågor om insättningsgarantisystemets funktion vid solvens-problem i banker av den sittande banklagskommittén. Trots detta föreslårregeringen i budgetpropositionen att den årliga avgift som betalasav de institut som omfattas av insättningsgarantin skall höjas från avdet garanterade insättningsbeloppet till . Något rimligt motiv tilldenna fördubbling av avgiften står inte att finna.Regeringens förslag måste avvisas av flera skäl. För det första innebärhöjningen en snedvridning av konkurrensen på marknaden på ett sätt somstarkt missgynnar svenska banker i konkurrensen med utländska banker. Fördet andra är höjningen inte orsakad av bristande garantier i systemet utanförorsakad av regeringens iver att beskatta allt och alla.De insättningsgarantisystem som finns i EU-länderna är så utformade attbankerna alltid omfattas av hemlandets insättningsgarantisystem. Det innebäratt bankerna i sin utländska verksamhet omfattas av hemlandets och intevärdlandets system.Det svenska insättningsgarantisystemet har - vid en internationell jämför-else - höga avgifter till insättningsgarantin. I samtliga för svenskabanker viktiga länder betalar bankerna lägre insättningsgarantiavgifter än0,och i många betalar de inga avgifter alls. Det senaregäller exempelvis länder som , , , ochStorbritannien.Om avgiften till insättningsgarantin höjs i enlighet med regeringens förslagtvingas svenska banker att betala mer för sin inlåning än deutländska konkurrenterna. Detta är en stor nackdel på en marknad där redanskillnader på en tiondels procent betraktas som stora. Denna nackdelkommer att träffa svenska banker hårt både i , där 14 utländskabanker verkar via filialkontor, och på alla de utländska marknader därsvenska banker verkar.Bank- och finansmarknaden genomgår en snabb globalisering. Med hjälpav modern teknik och global kommunikation öppnas tidigare lokalamarknader för internationell konkurrens. Var huvudkontoret och kontorsnätetär beläget får allt mindre betydelse ur kundernas synvinkel. I denna globalakonkurrens är det viktigt att de nationella reglerna är gynnsamma och intesom i detta fall diskriminerar landets företag.Med de trögheter som råder på bankmarknaden kommer ändå enbetydande del av avgiftshöjningen att kunna vältras över på kunderna iSveriges banker. Det förefaller som om redan införandet av avgiften har fåtten sådan effekt.Skillnad mellan bankernas genomsnittliga in- och utlåningsräntorSom framgår av diagrammet minskade skillnaden mellanbankernas in- och utlåningsräntor stadigt från hösten 1994till . Detta kan förmodligen tillskrivas den ökadekonkurrensen och nischbankernas inträde på marknaden. Denklart nedåtgående trenden bröts plötsligt under det andrakvartalet 1996, då räntemarginalen ökade till . Detta kan med stor sannolikhet tillskrivas bankernasavgifter till insättningsgarantin, eftersom den ökaderäntemarginalen sammanfaller såväl i storlek som medavgiftsbetalningen.Det kan slutligen konstateras att det sedan insättningsgarantin infördesöver huvudtaget inte har inträffat något i det finansiella systemet sommotiverar att fonden måste byggas upp snabbare än vad som avsågs i den lagsom infördes så sent som . Tvärtom ter sig banksystemetsom allt mer stabilt. Lönsamheten är god och flera banker har fått höjd ratingav internationella ratinginstitut. Den höjda avgiften är således en renstraffbeskattning av de svenska bankerna, som snedvrider konkurrensen ochtill betydande del kommer att drabba kunderna i banker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att höja avgiften till systemet förinsättningsgaranti från 0,25 till av det garanterade insättningsbeloppeti enlighet med vad som anförts i motionen.