mot · GK02N256 · 1996-10-07 00:00:00 — Ett sätt att stimulera försök med flexiblare arbetstid är attettsärskilt stimulansstöd utgår till verksamheter inom offentlig sektor somprövar arbetsdelning.Den ökade förekomsten av distansarbete bör uppmärksammas i denframtida arbetstidslagstiftningen liksom i den nya arbetsrätten i övrigt och gelikvärdiga anställningsvillkor som för övriga arbetstagare.Arbetsorganisation med människan icentrumTjänstesamhället, varors och tjänsters alltmerkunskapsintensiva innehåll, omgivningens krav på storflexibilitet samt den ökande kundorienteringen medförorganisationsformer som sätter medarbetaren i centrum.Individen, arbetslaget och verksamheten måste styra formen.Dessa krav på en modern organisation gäller både i detprivata näringslivet och i den offentliga sektorn.En av gjord studie visar att decentraliseradeorganisationer präglade av ständigt lärande är mer flexibla. Flexibiliteten gördessa organisationer mer förändringsbenägna. De flexibla organisationernahade markant högre produktivitet och arbetsplatserna präglades av högarbetstillfredsställelse. Små företag med färre än 50 anställda bedöms varaflexibla i sig själva. Av företag med fler än 50 anställda hade företag medfler än 200 anställda större flexibilitet. en koncern ellerpåandra sätt hade många kontakter och påverkan utifrån var flexibiliteten ocksåhögre.Dessa flexibla organisationer har satt människan i centrum. Människorsbehov av eget ansvar, egen planering, egna kontakter med kunder och behovav personlig utveckling har tillgodosetts. Genom den ovan refererade studienbekräftas att denna form av arbetsorganisation inte bara är något gott för deanställda utan också ger ekonomisk återbäring för företaget i form av högreproduktivitet och därmed stärkt konkurrenskraft.Ny modell för lönebildningLönebildningen måste anpassas till dagens krav ochförhållanden. Kunskapssamhället och Sverigeskonkurrenskraft ställer krav på en lönebildning somstimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. De nyaformerna för att organisera arbete genom decentralisering,eget ansvar, krav på flexibilitet och så vidare påverkar ocksåtill en ny lönebildning. Varje arbetstagare är i än störreutsträckning än förr unik i sin kompetens och kunnande,vilket gör det svårt att åstadkomma enhetliga former för lön,arbetstid och andra avtalsbundna villkor.Det finns två problem med lönebildningen i . För det första ärlönespridningen mycket låg. Många offentliganställda akademiker har tillexempel lägre livslöner än gymnasieutbildade. 1992 tjänade akademiker igenomsnitt endast mer i nettolivslön än en gymnasieutbildad.För vissa akademikergrupper är skillnaden negativ i jämförelse och kaninnebära lägre livslön. Utbildning lönar sig dåligt iSverige, vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Dettaförhållande kan också försvåra rekryteringen av välutbildad personal till denoffentliga sektorn, vilket därmed kan försämra verksamhetens kvalitet.För det andra har svenska akademiker internationellt sett betydligt lägrelöner än motsvarande grupper i . Det gäller både för akademiker iprivat och i offentlig tjänst. Vid en jämförelse mellan 6 europeiska länder1993 hade civilekonomer och civilingenjörer i andra länder mellan 50 högre nettolöner än dessa grupper i när lönernaomräknats till köpkraft. Undantaget från denna stora skillnad var Danmarksom vid samma jämförelse hade 12 respektive 25 procents högre nettolönerför civilekonomer respektive civilingenjörer. Ingångslönerna för dessagrupper är lägre i än i genomsnittet i övriga länder.Lönerna ökar dessutom snabbare i andra länder än i . I planardessutom lönerna ofta ut efter cirka . Vid jämförelser mellan defem yrkena gymnasieadjunkt, domstolsjurist, läkare, psykolog ochuniversitetslärare, alltså offentligt anställda, gav resultatet att de i 95procentav jämförelserna hade lägre köpkraftsomräknad nettolön än kollegorna iandra länder.Stora skillnader i löner kan medföra en utflyttning av kompetens ochkunnande från till våra konkurrentländer. Inkomstskillnader mellanländer har visat sig ha en stor påverkan då akademiker beslutar sig att flyttautomlands. De ökade möjligheterna att studera och arbeta utomlands hargjort dagens unga vana vid en internationell arbetsmarknad och mer öppnaför att bosätta sig utomlands. För att inte ska förlora i kompetens ochkunnande är det angeläget att lönerna i är konkurrenskraftiga.Utbildning och kompetens måste värderas högt i den framtidalönebildningen.Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarenskompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbetinnebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande ochgoda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden attlönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokala planet och varaindividuellt inriktad. Man bör i en mer individuellt inriktad lönebildning varaytterst observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid enlöneförhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ.Arbetstagarorganisationer, som historiskt slutit kollektiva löneavtal, kommeri detta perspektiv att med all sannolikhet spela en viktig stödjande ochrådgivande roll. Kan man hitta bra former för arbetsvärdering kan detta varaett viktigt instrument för att nå en mer objektivt riktig lönesättning.En av politikernas roller i lönebildningen är att hålla marginalskatternanere. Skattereformens mål om en maximal marginalskatt på måstehållas intakt. Vidare är det politikernas ansvar att bedriva en god ekonomiskpolitik som ger en stabil ram för lönebildningen. Det direkta ansvaret förlönebildningen har arbetsmarknadens parter. Lönebildningen får inte verkainflationsdrivande. De lagar som i praktiken reglerar balansen mellanparterna på arbetsmarknaden borde med de 30 senaste årens erfarenheterutvärderas.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner kan vara ett verksamt sätt att fåfler unga i arbete. Löses inte detta avtalsvägen bör lagstiftning övervägas.Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar.Arbetsgivaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem.En reformeradarbetsmarknadspolitikKristdemokraternas utgångspunkt för arbetsmarknads- ochnäringspolitiken är att den sammantagna ekonomiskapolitiken ska skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling.Därigenom skapas också förutsättningar för nyaarbetstillfällen vilket är den i särklass viktigastefördelningspolitiska uppgiften. Den stora skiljelinjen gåridag mellan dem som har arbete och dem som står utan. Medfler i arbete skapas också via skattesystemet gemensammaresurser för att förstärka budgeten och därmed värnavälfärden.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är enligt vårt synsätt i första hand attfungera dels som ett försäkringssystem för den som blir arbetslös vidnormala konjunktursvängningar, dels att underlätta nödvändig omställningfrån krympande till växande sektorer.Idag är arbetsmarknadspolitikens område ett av de mest genomreglerademed ett stort statligt verk som dominerande och styrande aktör. Detta måstenu i grunden omprövas. Likaså måste det omfattande företagsstödet urprincipiell synpunkt ifrågasättas. Att många stöd gett konkurrenssned-vridande effekter som orsakat att de som haft jobb blivit utan är enorimlighet.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå frånsubsidiaritetsprincipen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egenhand ska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska varasubsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs,dock utan att skada ordinarie arbetsmarknad. I enlighet med detta vill vieftersträva ökat lokalt ansvar och samverkan för att bekämpa arbetslösheten.Arbetsmarknadspolitiken måste också ses ur fördelningspolitisk synpunkt.Att se till att arbetslösa får ett arbete är den kanske viktigastefördelningspolitiska åtgärden. Därför måste detta område vara högstprioriterat.De nya EU-stöden som vissa regioner får ta del av kommer också att krävaatt arbetsmarknadspolitiken utformas på ett nytt sätt med mer av ett lokaltoch regionalt perspektiv än det gängse riksperspektivet.En reformerad arbetsmarknadspolitik som underlättar rörlighet ochflexibilitet på arbetsmarknaden bör bland annat baseras på följande:Reformera AMSAMS bör reformeras till förmån för fältarbetet påarbetsförmedlingarna. Vi förordar att AMS som centralmyndighet minskas till motsvarande omfattning somSkolverket har idag.Öka den lokala samverkan för att minskaarbetslöshetenKommunerna, arbetsförmedlingarna och försäkringskassornabör samverka för att hjälpa den enskilde. Denna helhetssyn iarbetet kring en arbetslös person syftar till att undvika dagenssituation då många enskilda oförsvarligt flyttas mellan olikamyndigheter och kostnadsställen. bör finnas i varje kommun.Styr in arbetsmarknadsutbildningen till detreguljära utbildningsväsendetArbetsmarknadsutbildningen måste knytas närmare och påsikt bli en del av det reguljära utbildningsväsendet. Denindividinriktade modell som AmuGruppen utarbetat börutgöra mönster. Det reguljära utbildningsväsendet kommerpå detta vis att på ett naturligt sätt få en inriktning motarbetsmarknaden som i långa stycken saknas.Praktik/lärlingssystem för ungdomarAtt utveckla praktiksystemet ytterligare och få till ståndlärlingsutbildning i företagen får positiva effekter förungdomars arbetstillfällen och framtida anställningar. Deföretagsanknutna utbildningarna som finns på en del företagär steg i rätt riktning. Att stötta föreningar som UngaFöretagare att komma in på gymnasieskolan med informationoch rådgivning är ett sätt att öka intresset för företagande.Stöd till start av exportkonsultföretag förinvandrareBland de inflyttade svenskarna finns relativt sett en mycketstor del entreprenörer med idéer och drivkraft att starta egetföretag. Dessa entreprenörer bör uppmuntras och stödjas. Deinvandrade svenskarna har en unik kompetens genom sinbakgrund med ett annat språk än svenska som modersmål.Denna kompetens bör lyftas fram och utnyttjas exempelvisgenom möjligheten till stöd för att etablera sig iexportsektorn. I övrigt bör det påbörjade arbetet med attförändra attityderna till invandrarna genom att peka på derasunika kompetens och kunnande fortsätta och intensifieras.Stärk de arbetshandikappades ställning påarbetsmarknadenDet är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappademöjligheten till fortsatt arbetsliv. Ett sätt är att mer aktivtanvända lönebidragen. bör också få möjligheter attutvecklas vidare.Sabbatsår för personer somger vikariatsplatserPersoner ska ha möjlighet att ta ut ettsabbatsår. Ett sabbatsår kan bekostas av den enskildeindividen genom förtida pensionsuttag. Möjligheten attanvända arbetsmarknadsmedel för denna åtgärd bör ocksåövervägas.Regionalpolitisk helhetssyn istället förflyttbidragI stället för flyttlasspolitik bör statsmakterna anlägga enregionalpolitisk helhetssyn vid beslut om åtgärder somdrabbar statlig verksamhet. Aktiva arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokalaområdena och regionerna möjligheter till fortsattsysselsättning är nödvändigt om hela ska leva.Stödet till de som är arbetslösa kan förbättras bl a genom:Allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkringEn allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med en rimligersättningsnivå, , bör ersätta nuvarande a-kassa och KAS.Starta kreativitetscentraDet är angeläget att arbetslösa har kontaktpunkter och centradär man träffas . Kommunerna och nuvarandelänsarbetsnämnderna bör i samarbete med de fackligaorganisationerna och andra ideella krafter tillse att dettafinns. På så sätt kan det sociala livet upprätthållas och mankan genom denna gemenskap stötta varandra. Det skulleockså kunna utvecklas till kreativitetscentra där nya idéer förarbetstillfällen och produkter kan födas.Framtidens jobb finns itjänstesektornBedömare och prognosmakare är eniga om attframtidens arbeten i stor utsträckning kommer att finnas itjänstesektorn. Det handlar om olika branscher som byggeoch anläggning, data, miljö, ekonomi, försäkring, media,reklam, underhållning, turism, restaurang, frisör, skomakare,bilreparationer, städbolag och tvättinrättningar.Exportindustrin har gått på högvarv medanhemmamarknaden även under högkonjunktur präglats av lågkonjunktur. Enmer offensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb påden svenska hemmamarknaden.HushållssektornCirka av allt arbete i utförs i hemmen.Enligt SCB la varje vuxen person i ner mer än26 timmar på hushållsgöromål. Totalt innebärdetta 3,7 miljoner heltidsarbeten. Personer som har barn har,enligt samma källa, en total arbetsbörda på i genomsnitt 70timmar per vecka.Detta är en sektor där den förda politiken ochskattesystemets utformning motverkat och hämmat ekonomisk tillväxt ochdärmed utvecklingen av välfärden. Följden har blivit stora välfärdsförlustergenom förlorade möjligheter till arbetsdelning och specialisering, såväl inomden informella sektorn som mellan den formella och informella ekonomin.De arbeten som ska utföras fördelas så att även de som arbetar i denformella ekonomin måste behålla sina arbetsuppgifter i den informellaekonomin. Medan allt fler blir arbetslösa ökar arbetsbördan förandra. Detta har bland annat hämmat jämställdheten genom att det kvinnligadubbelarbetet försvårat karriär i den formella ekonomin. National-räkenskaperna bör utformas så att den informella ekonomin värderas på ettekonomiskt korrekt sätt.Genom de så kallade skattekilarna är marknaden för den typ av tjänstersom går att utföra i egen regi i stort sett utplånad. Den svarta delen av dennamarknad är dock stor. Genom skattereformen infördes moms påhushållstjänster, vilket kraftigt fördyrade dessa.Skattekilarna slår i praktiken dubbelt för privatpersoner. Först beskattasvår egen inkomst och belastas med sociala avgifter. Om vi sedan vill anlitanågon att utföra arbete hos oss måste vi, med vår egen beskattade lön, betaladenna persons lön och sociala avgifter samt moms. Effekten blir attprivatpersoner upplever det som billigare att utföra vissa tjänster på egenhand eller köpa dem svart.Hemservice på två sättI syfte att möjliggöra för enskilda att köpa tjänster tillhushållet och minska den omfattande förekomsten avsvartjobb vill vi införa en modell för hushållstjänster somunder prövats i . Systemet är sedan slutet avmaj (1996) permanentat. Genom direkta statliga bidragtill företag som säljer hushållstjänster till privatpersonerskapas en modell där den enskilde slipper ligga ute med storapengar. I betalar hushållet endast 60 Dkr per timmeför att få de vanligaste hushållsgöromålen utförda. Statenskjuter till 85 Dkr , men gör trots detta ennettovinst på 24 Dkr. Målsättningen när en dylikmodell tas fram i måste vara att alla hushåll ska haråd att köpa hjälp för de mest förekommande sysslorna ihemmet, liksom privat barnomsorg och privat hälsovård. Inteminst är detta en välfärdsfråga. Den danska modellenuppfyller detta krav.För större arbeten, av avgränsad och planerad karaktär, som underhåll,reparationer och renoveringar av huset, trädgården, bilen, tvättmaskinen ellerinstallationsarbeten i hemmet borde en modell som tar sin utgångspunkt i detbeprövade ROT-systemet kunna användas. Genom en kraftig skattereduktionsom tar bort hela skattekilen skulle kostnaderna kunna reduceras för dessatjänster riktade till hushållen och därmed stimulera till ökad sysselsättningoch minskad svarthandel. En lämplig nivå för skattereduktionen skulle kunnavara av arbetskostnader per år.Ovannämnda åtgärder för att öppna upp tjänsterna till hushållen skaparnya jobb och höjer den totala produktionen, men minst lika viktigt är att deintroducerar tusentals med människor in i företagandets villkor. Dennaenklare form av företagande kan mycket väl bli den erfarenhet som tar bortde psykologiska hinder som bromsat många människor från att bli egnaföretagare.Att möta framtidenForskning, utveckling ochinnovationerDet är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft atttillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling. Destörre och forskningsintensiva börsföretagen avsätter ochsatsar mycket stora belopp på forskning och utveckling. Menäven de mindre och medelstora företagen spelar en viktig rollför teknisk utveckling och förnyelse inom näringslivet.Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat medlönsamma företag. Men det är dessutom nödvändigt attsamhället bistår de mindre företagen för att de ska kunna tadel i forsknings- och utvecklingsarbetet.Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att demindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas ikombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag.Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätttill eget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skulle kunna vara en formför samverkan.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . I flerakonkurrentländer stödjer staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer.Varken enskilda innovatörers verksamhet eller den forskning som sker inomföretagen ges nödvändig stimulans i den förda politiken. Patent som skullekunna tas tillvara av den svenska industrin exporteras till andra länder.Förutom ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i Sverige.Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri - det skullehöja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden ochminska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands.Satsningen på innovativ teknikupphandling till mindre företag ochuppfinnare bör utökas. Erfarenheter från , ochNederländerna pekar på framgångar med sådan riktad upphandling. I USAkanaliseras av all statlig teknikupphandling till små ochmedelstora företag. Detta bör prövas även i . Nya rön inom FoU börgöras mer lättillgängliga för småföretagen.Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkteroch varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område börstärkas. Ägare av immateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiskamöjligheter att försvara sin rätt till patent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd. Hur idéer bäst skyddas bör vara föremål för fortsattöversyn.Utbildning och kompetensutvecklingSamhället präglas alltmer av högteknologiskt kunnande.Den viktigaste konkurrensfördelen kommer attvara kunskap. Utan kunskap ges inte utveckling,innovationer eller flexibilitet i konkurrensen med andraföretag. Utbildning, kompetensutveckling och det ständigalärandet kommer därför att vara ytterst centralt i framtiden.Jämfört med övriga har investeringar i realkapitalvisat en tydlig stagnation . På utbildningsområdet ser vi att fåsvenskar väljer att utbilda sig på universitet och högskola i en internationelljämförelse. I äldre åldersgrupper är andelen högre vilket tyder på en negativtendens. Utbildningsnivån inom industrin förefaller generellt vara lägre iSverige, bland annat är andelen civilingenjörer i industrin låg. Bland små ochmedelstora företag verkar denna situation vara ännu mer alarmerande. Endastsatsningarna vad gäller teknisk utveckling (FoU) är höga i en internationelljämförelse. Det kan konstateras att antalet utbildade forskare är oroande lågt,att kopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder, samt att vår FoU är alltför koncentrerad tillstora företag i några få branscher.Svenskt näringsliv behöver en satsning på utbildning och kompetens.Kvalitet måste vara ledordet och anpassning ske till framtidens behov. Enökad koppling till näringslivet måste finnas. Det livslånga lärandet bör präglasåväl utbildningsväsendet som arbetsplatserna.Utbildning för företagandeSkolan kan spela en viktig roll för att ge eleverna förståelseför företagandets roll och betydelse i samhället. Mångagånger ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare. I entid när vi behöver många nya företagare kan också skolanhjälpa till att lägga grunden till det klimat som är nödvändigt.Kristdemokraterna har bland annat föreslagit att ytterligareett nationellt program med speciell inriktning på företagandeoch entreprenörskap bör införas i gymnasieskolan.Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hurman startar eget företag. Folkhögskoleformen, som bland annat innebär frihet vid uppläggning av kurser, passar väl för denna typ av utbildning.Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till egetföretagande.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är ocksåviktigt att knyta kontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna.Utbildningen vinner på att kopplas till verkligheten i näringslivet, ochföretagen kan dra nytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningenger.Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv skakunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings-och utvecklingsverksamhet i Sverige.Ständigt lärandeÖkade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt störrekrav på fortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder föratt stimulera till såväl egen kompetensutveckling somutbildning inom arbetslivet måste prövas. Vi vill prövamöjligheten att införa avdragsrätt för avsättningar tillindividuella utbildningskonton som kan användas för attfinansiera studieperioder.Kompetens är något annat än formell utbildning. En människas kompetensbestår också av de erfarenheter hon gjort, de praktiska färdigheter honerövrat. Kontakter som byggts upp, egenskaper och personlighet, samtattityder är också delar av en persons kompetens. Kompetensutveckling ochdet ständiga lärandet är därför i stor utsträckning beroende av denorganisation arbetet har och den uppmuntran och stimulans som ges påarbetsplatsen till eget ansvar och utvecklandet av egna idéer.Ett ökat utbyte och samarbeteUtbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för attstimulera kommersialiseringen av forskning måste förbättras.Så kallade arbetslivscentra, som växer upp på flera högskolor, böruppmuntras. Här möts näringsliv, högskola och studenter på ett naturligt ochberikande sätt.Den eftergymnasiala utbildningen kan innebära ett mer omfattandesamarbete mellan näringsliv och utbildningsväsendet. Praktik- ochlärlingssystem för ungdomar bör utvecklas, vilket kan innebära en bättreanpassning av utbildningarna till näringslivets behov.Reformera den offentligasektornDen offentliga sektorn måste reformeras. Monopol leder tillhögre priser och ineffektivitet oavsett om det gäller attproducera varor eller tjänster. Nyföretagsamhet kan bliviktiga byggstenar i en ny struktur med ett meradecentraliserat och kundstyrt serviceutbud för bl.a. vård ochomsorg.Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheterdär offentliga insatser verkligen kan förväntas vara överlägsna enskilda ochkooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag där ett nära,personligt ansvar får ersätta kollektiv fjärrstyrning.Behovet av en reformering av den offentliga sektorn innebär inte att dessuppgifter ska anses obehövliga utan att de i ökad utsträckning börerbjudas av fler aktörer. En betoning av att det är i de små privata företagenden framtida sysselsättningen ligger minskar inte behovet av deserviceuppgifter som till stor del tillhandahålls av den offentligasektorn. Ett väl fungerande näringsliv förutsätter att till exempel utbildning,vård och olika former av omsorg håller god kvalitet och finns i tillräckligomfattning.