mot · GK02So261 · 1996-10-07 00:00:00 — Hälso- och sjukvården - enav samhällets primärauppgifterAlla människors lika värde och rättigheter är grunden förCenterpartiets politik. vill förverkliga dengenerella välfärden. Den ska ge alla medborgare trygghetmen också personligt ansvar för sina liv och handlingar.Samhällsutvecklingen och samhällsekonomin kräver att vibygger ett välfärdssystem som ger alla grundtrygghet. Detinnebär att vi solidariskt garanterar att alla ska omfattas avden generella välfärden, såväl gemensamt finansieradsamhällsservice som ett ekonomiskt trygghetssystem.En stark ekonomi är förutsättningen för välfärdssamhället. I den gemen-samt finansierade samhällsservicen är god hälso- och sjukvård bland dethögst prioriterade. Den ska vara tillgänglig för alla på lika villkor - oavsettålder, bostadsort och inkomst. De folkvalda landstingen och kommunerna hardet lagreglerade ansvaret och ska erbjuda alla hälso- och sjukvård på likavillkor.Hälso- och sjukvården har varit och kommer att vara föremål för betydandeförändringar. Medborgarnas krav på tillgänglighet och kvalitet, de ekono-miska kraven på balans och effektiviseringar samt samhällsförndringarnaställer stora krav på förnyelsearbetet. Ökad samverkan mellan olika vård-givare och samhällssektorer är nödvändig. Särskild uppmärksamhet måsteriktas på de förändringar som äger rum när det gäller äldres, funktions-hindrades och psykiskt sjukas livskvalitet och sociala situation.Det förebyggande arbetet är viktigt, i synnerhet i en period av hårtansträngd ekonomi. Det är uppenbart att många människor far illa i samhäll-et. Det ger utslag inom vuxen- men framförallt inom barn- och ungdomspsy-kiatrin. Här måste kraftfulla insatser göras för att bryta utvecklingen. Detgäller att ge utrymme både för personligt och medmänskligt ansvar men dethandlar också om att samordna resurser som finns i kommuner, landsting,försäkringskassa och arbetsförmedling. Utrymmet för försöksverksamhetmåste aktivt tas tillvara genom att låta mångfalden växa. Erfarenheternamåste tas till vara och spridas för att förnya välfärden till gagn förmedborgar-na.Centerpartiet strävar efter att människor ska känna livskvalitet. I denförebyggande hälsovården ser vi till hela människan, friskvård för kropp ochsjäl. Arbetslöshet, speciellt långvarig sådan, kan leda till sämre hälsa.Centerpartiets arbete, såväl i den tidigare regeringen som under innevarandemandatperiod syftar, för att fullfölja saneringen av ekonomin, till hållbarutveckling och nya jobb. Genom att skapa förutsättningar för en förbättradarbetsmarknad, banas väg för både arbete och bättre folkhälsa.Miljö och hälsa, i likhet med livsstil och hälsa, är viktiga områden förframtiden. Livsmiljön har en långsiktig inverkan på hälsan. Effekterna avkvicksilver, bly, asbest, polyaromatiska kolväten, lågaktiv strålning ochliknande blir synliga först i ett längre perspektiv. Det är viktigt att äveninomdetta område tillämpa försiktighetsprincipen.Alla människor har ett ansvar för sin hälsa och livsstil. Varje individ måsteta sitt ansvar för att förebygga ohälsa. Faktorer som gör människor friskamåste tydliggöras och kunskapen användas i samhällsplaneringen. Samhällethar ett självklart ansvar att planera ur ett folkhälsoperspektiv.En livsstil som innefattar rökning, alkohol och droger, stress och dåligakostvanor påverkar hälsan negativt och många människor försöker ändra sinlivsstil. En livsstil för god hälsa måste främjas. Det är så attmänniskor i utsatta situationer lättare drabbas av ohälsa. Dessa situationermåste uppmärksammas för att resurser ska kunna inriktas på att minskahälsoklyftan.Allergierna fortsätter att öka, trots att WHO:s mål är att färre barn år2000 ska insjukna i allergisjukdomar. Det handlar om inomhusmiljö - attavhjälpa problem till följd av passiv rökning, husdjur, fuktiga byggnader ochkvalster. Det handlar också om utomhusmiljön med pollen, avgaser, ozonm.m. Livsmedelstillsatser och olika kemiska substanser är också allergifram-kallande. Ekologiskt byggande och sunda hus minskar hälsoriskerna. Sam-hället, den enskilde och aktörerna på marknaden har alla ett ansvar för attkraftigt reducera allergierna.Den svåra ekonomiska situationen har lärt oss att vi måste prioritera mellanolika samhällsuppgifter. Även hälso- och sjukvården har fått vidkännasnedskärningar. har sjukvården blivit mer kostnadskrävande,eftersom vetenskap och dyr teknisk utveckling klarar av att hantera allt fleravancerade ingrepp. Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen harsamtidigt lett till att tidigare kostnadskrävande insatser kan göras enklare ochbilligare . Det har också skett omfattande effektivisering inom sjuk-vården.Hälso- och sjukvården är det område inom vilket det finns störst behov aven gemensam och solidarisk finansiering. Sjukvård som baseras påmarknadslösningar ger inte alla en god vård på lika villkor.Framtida förutsättningarför svensk sjukvård - litestatistikEnligt statistik hade världensäldsta befolkning om man ser till andelen som är elleräldre. av den svenska befolkningen hade nåttden åldern. Närmast efter följde , ,och med . Samtidigthar en låg andel av befolkningen i förvärvsaktivålder () - . Av är detenbart , och som hade en lägre andel,vilket kan förklaras av att de har en mycket hög andel barnoch ungdomar.Spädbarnsdödligheten är ett mått på hur väl välfärden är utbyggd. I Sverigevar 1993 spädbarnsdödligheten 4,8 döda per 1.000 levande födda. EnbartJapan och har lägre spädbarnsdödlighet. I är den nästa dubbeltså hög som i Sverige.Medellivslängden är högre för kvinnor än män. För en nyfödd flicka iSverige var den förväntade medellivslängden , en svenskföddpojke förväntades leva i . I alla är den förväntademedellivslängden högre för kvinnor än för män. Under perioden 1984-1994har medellivslängden ökat i de allra flesta OECD-länder.Medelvårdtiden inom korttidsjukvården var 1987 och 1994 5,4dagar. En betydande effektivitetsförbättring har skett . Därtillkommer att fler av insatserna som tidigare utfördes inom slutenvården, nuutförs inom öppenvården.Sverige hade 6,5 vårdplatser per 1.000 innevånare 1994, en halveringjämfört med . Det beror i betydande grad på en förändrad gränsdragningd.v.s. att äldrevården har förts över till primärkommunerna. - 1984 - var det enbart och som redovisadehögre kostnader för sjukvården än . Inget annat OECD-land har haften lägre kostnadsutveckling än när det gäller sjukvården . Delvis förklaras detta av den förändrade gräns-dragningen av långtidssjukvården för äldre.Sedan mitten av 1960-talet och ökade antalet sysselsattainom hälso- och sjukvården från 100.000 till ca 450.000 (inkluderar allasektorer). minskade antalet anställda inom sjukvårdentill 383.000. Minskningen beror till en del på minskad sjukfrånvaro och ökatantal timmar per anställd. Hur stor den reella minskningen är går inte attutläsa men en minskning i antalet anställda har skett. Procent av antaletförvärvsarbetare har inte förändrats. Det var både 1990 och1993. Detta skall då ställas i relation till att det totala antalet förvärvs-arbetande har minskat . Läkartätheten har ökat under perioden1984 till 1994 från 2,5 läkare/1.000 innevånare till 3,0.I finns ett starkt stöd för en gemensam finansiering av sjukvården.Cirka 90 % anser att sjukvården huvudsakligen bör finansieras genom skattereller arbetsgivaravgifter, enligt skriftserie nr 3 som utgesav Socialdepartementet.Ökade sociala skillnaderSvenska barn och ungdomar är bland de friskaste i världen.Välfärden och livskvaliteten är hög. har detemellertid kommit flera nya studier som visar attskillnaderna i hälsa mellan olika socialgrupper ökar igen. Devälutbildade förbättrar sin hälsa och sina livsvillkor medanlågutbildade grupper på olika områden visar tecken påförsämrad hälsa och försämrade livsvillkor. Hur Mår är ett tydligt exempel på hur skillnaderna i ohälsamellan olika grupper i befolkningen, mellan kommuner ochkommundelar har förstärkts. Rapporten visar också påskillnader i ohälsa beroende på om man är man eller kvinna,vilket yrke man har, om man är svensk eller invandrare osv.Den visar också på betydelsen av ett socialt kontaktnät.Det är viktigt att studera barns hälsa. Den utgör en mätare på vad som kankomma att hända framöver. Allergierna hos den unga befolkningen ökar ochvart tredje barn drabbas av någon allergisk sjukdom. Självsvält hos ung-domar, främst tonårsflickor, ökar oroväckande. Psykisk ohälsa förekommerenligt olika studier hos av barn och ungdomar med en koncentrationtill hem med sociala problem. kommer rapporter om att cirka 1.500-2.000 ungdomar gör självmordsförsök. Barns uppväxtvillkor är intejämlika och studier visar att barn i torftiga bostadsområden och barn tilllågutbildade föräldrar har högre dödlighet och oftare drabbas av olycksfall.Barn i familjer med dålig ekonomi och låg utbildning samt med psykisksjukdom har ett klart sämre utgångsläge än andra barn.För barnen är närmiljön av mycket stor betydelse och skillnaderna visar sigredan bland förskolebarn. I en artikel av (barnhälsovårds-överläkare i ) påtalas ett klart samband mellan familjer med dåligekonomi och utvecklingsbrister hos barnen samt att det finns tydliga skillna-der mellan olika delar av vårt land. Föräldrarnas socialgruppstillhörighet är enav de faktorer som bäst förklarar varför en till synes normalutvecklad ochproblemfri 4-åring kan finnas bland de barn som har skolproblem i 10-årsåldern.Föräldrars arbetslöshet drabbar inte bara de vuxna utan även barnen. Detsociala nätverket raseras ofta vid arbetslöshet, barn riskerar att mista barn-omsorg etc. Dålig självkänsla och självrespekt kan leda till riskbeteendensom i sin tur leder till en sämre hälsa.Antalet nyfödda barn i har minskat markant . Dethar stor betydelse för hälso- och sjukvårdens kostnader då insatserna i höggrad är koncentrerade till tiden omkring födelsen. Med växande skillnader ibarns livsvillkor finns starka skäl att inom ramen för en allmän mödra- ochbarnhälsovård pröva hur dess insatser kan göras effektivare för särskilt utsattaföräldrar och barn.Hälsoarbete i samverkanJämlikhet i hälsa är det övergripande målet för såväl dennationella hälsopolitiken som för WHOs hälsoarbete.Samtidigt visar allt fler studier att skillnaderna i hälsa ökarsnarare än minskar. Riskerna för ohälsa i samband medarbetslöshet är stora. Att ensamhet och social isolering ökarär också hot mot människors hälsa. Signaler om att mångabarn mår dåligt bör tas på allvar. I kärva ekonomiska tider ärdet än mer viktigt att resurserna används optimalt ochlångsiktigt.Flera landsting arbetar fram folkhälsorapporter som beskriver och analyse-rar skillnaderna i hälsa och hälsorisk mellan såväl olika geografiska områdensom mellan socioekonomiska grupper. Sådana rapporter utgör ett viktigtunderlag för att man på den lokala nivån skall bli informerad om hälsoläget idet egna området och därifrån gå vidare i att ta fram en strategi och en planför att minska hälsoklyftorna. I sådana underlag ingår uppgifter omhälsorisker och hälsoproblem i samhället. Lika viktigt är att kartlägga dehälsobefrämjande resurserna i ett samhälle. Det är också angeläget att se hurmänniskors egen kraft kan mobiliseras och tas till vara. Lokala hälsoråd kanvara ett sätt att samordna folkhälsoarbetet på lokal nivå.Ett framgångsrikt hälsoarbete kräver ett politiskt stöd och engagemang.Många beslut i kommuner och landsting har betydelse för människors hälsa.Inför beslutsfattandet görs ofta ekonomiska konsekvensbeskrivningar ochibland också miljökonsekvensbeskrivningar. Också hälsokonsekvensernaborde belysas i t.ex. beslut som handlar om strukturförändringar, neddrag-ningar eller motsvarande.Landstingen eller kommunerna kan inte ensamma bedriva ett framgångsrikthälsoarbete. Det är många faktorer som påverkar hälsan. Ofta samverkar ochförstärks riskfaktorerna. Det råder stor enighet om att de viktigasteorsakerna till sjukdom och ohälsa finns i människans totala miljö -arbetsförhållanden, boende, trafikmiljö, sociala faktorer och sammanhang,delaktighet i samhället, tobak, alkohol och droger, kostvanor m.m. En samladhälsopolitik kräver alltså insatser från många olika sektorer i samhället.Samverkan mellan dessa samhällsorgan och ett erfarenhets- och kunskaps-utbyte är en nödvändig förutsättning för hälsoarbetet. Men ett framgångsrikthälsoarbete förutsätter också att de ideella organisationernas och folkrörel-sernas insatser tas till vara.I hög grad avgörande för att komma åt skillnaderna är insatserna för attminska segregationen i boendet, förbättra utbildningen, bekämpa arbetslös-heten och den växande ekonomiska ojämlikheten. Av största vikt är också attslå vakt om och utveckla den sociala välfärden. Det förutsätter godsamhällsekonomi och en omfördelning till de sämst ställda.Hälso- och sjukvårdensekonomiHälso- och sjukvården är en av de störstasamhällssektorerna. kostnader för hälso- ochsjukvården var 1994 . Därtillkommer kommunernas kostnader för äldre- och handikapp-omsorg som är ca 53 miljarder. Det framförs ofta och i olikasammanhang förslag om att tillföra hälso- och sjukvårdenmer resurser. Hälso- och sjukvården skall enligt våruppfattning vara ett för samhället prioriterat område men deförslag som framförts om att tillföra vården en eller tvåmiljarder är ingen lösning på . Ett resurstillskott istorleksordningen löser inga problem. Däremot måste enomfattande diskussion komma till stånd för att ta ställningtill samhällets övriga prioriteringar i förhållande till vårdenskommande behov.Kostnaderna i sjukvården har minskat. Mycket görs i det dagliga arbetet föratt utnyttja befintliga resurser på ett bättre sätt. Patienterna ligger intekvar påsjukhus efter operationer och annan medicinsk behandling somtidigare. Medelvårdtiden har minskat och fler operationer sker inomöppenvården. Väntetiderna för operationer förkortades väsentligt senare del, när den s.k. vårdgarantin infördes. Operationer som tidigarevar medicinskt komplicerade betraktas numera som enkla ingrepp som inteleder till medicinska komplikationer. Utvecklingen inom läkemedelsområdethar också påverkat hälso- och sjukvårdens effektivitet. Utvecklingen inomhälso- och sjukvården har gått mycket snabbt , både pågrund av den medicinska utvecklingen men också p.g.a. högre effektivitet.Centerpartiet anser att hälso- och sjukvården skall finansieras medgemensamma medel, via skatter och i viss mån avgifter. diskuteras attfrångå den svenska modellen och övergå till en obligatorisk sjukvårds-försäkring. En fråga som aktualiseras i det sammanhanget är om försäkringenskall bygga på en statlig monopolförsäkring eller genom att fler konkurre-rande försäkringsgivare ska få administrera försäkringen. Det finns klaranackdelar och flera risker med både monopol och konkurrens i detta fall. Enstatlig monopolförsäkring förändrar inte kostnadsbilden jämfört med idag.Kostnadskontrollen riskerar att minska i den praktiska vården omutbetalningarna sker från nationell nivå. Ett alltför stort avstånd mellanfinansiär och utövare leder till brister i kostnadskontrollen. Dessutom riskerardet att leda till ett omfattande regelverk för varje sjukdomsbild, eftersomdiagnosen ska styra utbetalningen från försäkringen. Ett system med flerakonkurrerande försäkringsgivare tillför ytterligare en dimension. Det kan ledatill att bolagen konkurrerar om de mest attraktiva patienterna, d.v.s. de somhar en förväntat låg vårdkonsumtion. avvisar förslag om att enförsäkringslösning ska ersätta dagens skattefinansiering. Erfarenheterna frånUSA visar att försäkringslösningar ger höga kostnader som detleder till dålig och ojämlikt fördelad sjukvård.Värnskatten skall enligt riksdagsbeslut avskaffas 1998. Att, som förts frami debatten, döpa om värnskatt till vårdskatt har inte stöd.Vårdens finansiering är ett större och mer omfattande problem som inte lösespå detta sätt.Centerpartiet anser att det bör vara möjligt att införa "ohälsoavgifter" föratt finansiera delar av vården och för att minska vissa riskbeteenden. Detfinns till exempel klara samband mellan tobaksrökning och lungcancer ochmellan hög alkoholkonsumtion och leverskador. Det är skador som kanminska, vilket skulle hålla tillbaka kostnaderna för sjukvården.Miljöavgifter är ett mycket effektivt sätt att minska t.ex. utsläpp eftersomden som förorenar får betala. Miljöavgifter stimulerar till nytänkande genomatt förorenaren försöker finna andra lösningar som är mindre miljöskadligaför att minska dessa avgifter. Ekonomiska styrinstrument har visat att"ouppnåeliga nivåer" är fullt nåbara. Miljöföroreningar har tack vare avgifterminskat betydligt.Vi menar att miljöavgiftsidén är möjlig att överföra till den enskildamänniskan och dennes riskbeteenden. Det bör vara möjligt att införa en"ohälsoavgift" på vissa varor som är direkt skadliga för hälsan. Det kan t.ex.gälla tobak. Tobaksskatten är hög i . Men för den enskilde finns ingettydligt ekonomiskt samband mellan tobaksskatten och risken för att drabbasav lungcancer. Med en "ohälsoavgift" skulle sambanden mellan dåliga vanoroch ohälsa bli tydligare. Även trafikskadeförsäkringen kan utgöra ettfinansieringsalternativ för de kostnader som uppstår inom sjukvården pågrund av trafikskador, enligt tidigare beslut.Prioriteringar inom vårdenNär den ekonomiska situationen är kärv kommer frågan omprioriteringar inom vården upp till diskussion. Vårutgångspunkt för att diskutera prioriteringar i vården är inteföranledd av den ekonomiska situationen utan av denmedicinska utvecklingen. Vården kan utföra så mycket meromfattande behandlingar . Det medför förvissoekonomiska kostnader men minskar kostnadernapå andra håll. Den stora frågan att ställa är istället: När blirvärdet av att rädda en människas liv viktigare än att bibehållamänniskovärdet? Det är denna brytpunkt, när en insats ställsmot ett värdigt slut på livet, som är så viktig att diskutera påbred front. Anhöriga till svårt sjuka kommer att ställas infördessa frågor.Prioriteringsutredningen presenterade sitt betänkande . Utred-ningen pekar ut flera stora viktiga frågor som måste diskuteras. Demedicinska och tekniska framstegen inom vården gör det möjligt att bota alltfler sjukdomar. Det innebär att vården kommer att ställas införflera svåra frågor som kan innebära att en stor insats på ett område tvingasställas mot en stor insats på ett annat område.Prioriteringsutredningen rangordnar de principer som skall vara vägledandenär vården ställs inför svåra val.1. "Att alla människor har samma värde ärdetsamma som att alla människor har samma mänskliga rättigheter ochsamma rätt att få dem respekterade och ingen människa i detta avseende ärförmer än någon annan."2. Behovs- och solidaritetsprincipen. "Resurserna bör satsas på de områden(verksamheter, individer) där behoven är störst."3. "Vid val mellan olika verksamhetsom-råden eller åtgärder bör man satsa på det som är mest konstnadseffektivt, omallt övrigt är lika. "ställer en rad viktiga frågor som anställda,patienter och anhöriga ställs inför och som de i änhögre grad kommer att få ta ställning till. Det är av stor betydelse att detbliren bred debatt inom vården och bland allmänheten om Prioriteringsutred-ningens förslag. instämmer i slutsats.Ett nytt perspektivTrygghet - vård på lika villkorEn väl utbyggd och fungerande hälso- och sjukvård är en avgrundstenarna i ett välfärdssamhälle. Vården skall vara avgod kvalitet och finnas tillgänglig för alla människor, oavsettålder, bostadsort eller inkomst. Alla människor måsteerbjudas en god vård. De ekonomiska förutsättningarna fårinte avgöra vårdinsatsen.När vi drabbas av ohälsa som kräver sjukvårdens insatser, vill vi blibetraktade och behandlade som de människor vi är. Inte enbart som en kroppeller en kroppsdel eller ännu värre som en diagnos. Inom vården finns enstark önskan att förbättra vårdens villkor och förutsättningar, och det finnsanledning att se allvarligt på de tecken på arbetsotillfredsställelse, somvårdpersonal av alla kategorier ger uttryck för. Vi menar att en fortsattmänsklig vård kräver ett nytänkande baserat på omtanke och omsorg. Detbetyder att arbetssätten inom vården förändras och utgår från mermedmänskliga aspekter till stöd för både patient och vårdare. Gränsernamåste rivas och resurserna koncentreras mer på omvårdnad.Centerpartiet anser att det fortfarande finns effektiviseringsvinster att görainom sjukvården. Det krävs även nya organisatoriska förändringar, admi-nistrativ förnyelse och rationaliseringar för att frigöra resurser tillförebyggande insatser samt kostnadsökningar p.g.a. en ökad andel äldre.Vården skall ges på rätt vårdnivå. Vi vill förändra perspektivet och utgåfrån den nära vård som människor oftast möter. Nedan presenterar vi enmodell som innebär ökade satsningar på primärvården. Den skall få ett ökatansvar för medborgarna i omgivningen och skall ske i en ökad grad avsamverkan mellan övriga institutioner på den lokala nivån.Trygghet - vägledare genomvårdkedjanVårdens organisation måste utgå från ettmedborgarperspektiv och se till hela människan. Både demedicinska och sociala förutsättningarna skall ses i ettsammanhang. När medborgaren tar kontakt med vården skahan/hon med en gång veta att hjälpen finns till hands ävenom man är osäker på vad man lider av.Husläkarreformen var en viktig valfrihetsreform. Människors möjlighet attvälja var och med vilken läkare man vill ha sin kontinuerliga kontakt inomvården är en viktig princip. Möjligheten till en bestämd kontakt inom i vårdenger trygghet, när man skall slussas vidare för annan vård. Den tog inte tillräcklig hänsyn till de positiva effekterna somsamarbetet inom ett vårdlag innebär. En människa behöver inte baramedicinska insatser utan även god omvårdnad. Det finns ett stort antal sjukvårdsaktörer med skilda huvudmän. Detkan vara svårt att hitta rätt inom sjukvårdens organisation. Det saknas ivårdkedjan en vägledare som följer patienten till annan vård. Mångamänniskor upplever att de blir slussade mellan olika vårdgivare utan attnågon tar helhetsansvaret. är t.ex. olika huvudmän ansvariga i olikasituationer, beroende på om man är medicinskt färdigbehandlad eller ej.Centerpartiet anser att vårdcentralen ska vara stadsdelens, förortens ellerbyns medicinska centrum. Det ska vara dit man söker sig om man är sjuk.Vid vårdcentralen ska finnas ett team av läkare, distriktssköterskor,administrativ personal m.fl. Vi anser att det finns stora fördelar i att denolikakompetensen i vårdteamet utnyttjas. Distriktsläkaren är i teamet ytterstansvarig för att patienten kommer till rätt instans om han/hon behöver sökasig vidare. Det behöver inte nödvändigtvis vara läkaren som i praktiken ärledsagare utan det kan vara någon annan i vårdlaget.Distriktsläkaren kan förena helhetssyn med behovet av närhet till vården.Det blir läkarens ansvar att säkerställa att patienten får behandling ochrehabilitering samt att lotsa patienten in och genom vårdkedjan. Distrikts-läkaren har därmed ansvaret för att diagnostisering och vård sker på rätt nivåoch på bästa möjliga sätt utifrån den enskildes behov.Vårdcentralen skall ha ansvaret för alla människor i omgivningen. Omnågon person vill välja en annan vårdcentral skall det vara möjligt. Menvårdcentralens uppgift skall vara att tillse att alla människor inomupptagningsområdet får en god vård. På vårdcentralen knyts alla trådarsamman mellan t.ex. sjukvårdsinsatser och hemsjukvården. Det innebär attläkarinsatserna inom äldreomsorgen också kan tillgodoses genom vård-centralens försorg.Varje vårdcentral ska ha ett uttalat ansvar för att utveckla samverkanmellan sjukhus, hemsjukvård och socialtjänst. Organisationen bör anpassastill de behov som finns bland befolkningen. Möjligheter bör också öppnas tillett bättre samarbete med försäkringskassa och arbetsförmedling.Primärvården måste bli en respekterad vårdnivå, inte bara en remissinstanstill sjukhusens specialistmottagningar. Sjukhusspecialisterna kan i störreutsträckning medverka på vårdcentralerna.