mot · GJ02U19 · 1996-01-26 00:00:00 — Vårkontinent behöver inte förlora i konkurrenskraft mot områden med snabbtillväxt i Stillahavsasien eller . Men det innebär att kraven påanpassning växer.Den moderna ekonomin är starkt internationaliserad. Därför ger inteisolerade insatser från statsmakten, ens i större ekonomier, de effekter somtidigare kunde förväntas. Genom samarbete mellan länder kan vi skaffa ossbättre instrument och handlingskraft som behövs för att bättre hantera deekonomiska problem vi står inför och utveckla ekonomier mottillväxt och ökad sysselsättning.Ekonomisk politik samt sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik har fåtthögre prioritet i EU:s arbete . En gemensam strategi för tillväxt,jobb, ekonomisk stabilitet och låg inflation har formulerats. Samordnadeinsatser i fråga om infrastruktur, framförallt informationsteknologi, miljö ochenergi är exempel på åtgärder där vi tror att EU-politik har en viktig roll attspela i ansträngningarna att förbättra sysselsättningsläget i Europa.Den har uppenbarligen mer blygsamma ambitioner medEU:s ekonomiska samarbete. Det viktigaste tycks vara att skapa opinion fören aktiv arbetsmarknadspolitik enligt svenskt mönster i de andramedlemsstaterna. Vi tror i och för sig att en aktiv arbetsmarknadspolitik ärviktig och kan ge positiva effekter, men det löser inte huvudproblemet medEuropas långsiktiga växt- och konkurrenskraft.För de flesta - men inte för alla - socialdemokrater är det uppenbart att enaktiv arbetsmarknadspolitik inte förslår för att lösa ekonomiskaproblem. Vi har redan en mycket omfattande sådan och våra ekonomiskaproblem är ändå avsevärda. Inte ens regeringen hävdar att en utökning avarbetsmarknadspolitiken vore bra för . Det blir därmed mycket tydligtatt regeringens EU-politik och dess förord för en s k sysselsättningsunion inteväntas ge några positiva bidrag till förmåga till tillväxt.Vår strategi för fler jobb handlar om mer än arbetsmarknadspolitik:Skatteväxling för fler jobbMöjligheterna att rationalisera varuproduktion är såstora att inte ens en kraftig produktionsökning inom industrinkommer att skapa särskilt många nya jobb. Enligt de flestaförsök att bedöma framtiden kommer nettotillskottet av nyajobb i allt väsentligt att komma inom den privatatjänstesektorn, där småföretagen är starkt dominerande.Det vore därför en klok strategi för att stimulera fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom lägre beskattning av arbete. Vi beklagar attfinansminister gång på gång sagt nej till att arbeta för attmöjliggöra en lägre tjänstemoms.Folkpartiet liberalerna anser därför att bör verka för att EU snarastmöjligt bör ändra sina regler för mervärdesskatt så att en lägre tjänstemomskan införas i de medlemsländer som så önskar.En positiv särbehandling av tjänstesektorn är också motiverad urjämställdhetssynvinkel. Industri- och jordbruksproduktion, liksom bygg- ochanläggningsarbeten är traditionellt mansdominerade verksamheter medantjänstesektorn erbjuder många jobb som av tradition alltjämt främstintresserar kvinnor. Det är viktigt, eftersom huvuddelen av de arbetslösa iEU-länderna är kvinnor.Vi föreslår i miljöavsnittet en skatteväxling mellan utsläpp av koldioxidoch skatt på arbete, en grön skatteväxling. De främsta skälen för det ärmiljöpolitiska, men en viktig effekt av miljöskatter i allmänhet ochkoldioxidskatt i synnerhet är att de skapar utrymme för att sänka vissa andra,strategiska, skatter. Om EU ålade medlemsländerna att ta ut en högrekoldioxidskatt skulle de länder som så önskar alltså kunna användainkomsterna till att finansiera en lägre tjänstebeskattning, vilket sannoliktskulle vara positivt för sysselsättningen.Att koldioxidbeskattningen bör avgöras på europeisk nivå beror dels på attutsläppen berör många länder, dels på att det är omöjligt att få förståelse förhöga miljöskatter i vissa länder om det framstår som om arbetstillfällen skulleexporteras till länder som konkurrerar med lägre miljöskatter.FrihandelFolkpartiet liberalerna är tydligt för frihandel och står i skarpopposition mot tron att tullar och nyare typer avprotektionism löser några problem ens på kort sikt. Det ärmycket viktigt att , som , driverfrihandelslinjen inom EU. Unionen bör ta initiativ till nyaansträngningar att främja frihandel av den typ den s kUruguay-rundan utgjorde, med ett globalt slopande avhandelshinder som mål, och införa stabila och liberala reglerför all import från Öst- och och Baltikum.Den inre marknadenEtablerandet av den inre marknaden är en av EU:s viktigasteframgångar. Den inre marknaden kräver en kontinuerligomvårdnad. Det gäller dels att motverka ideliga försök frånföretag, branschorganisationer och andra lobbyister, menockså nationella regeringar, att underminera den, dels attförverkliga principerna på några områden som alltjämt ärundantagna. Här är viktig och har gjort enviktig insats för att stärka frihandel, näringsfrihet ochmotstånd mot snedvridande subventioner och andra formerav statsstöd.Att på ett effektivt sätt fullfölja arbetet med den inre marknaden är en avEU:s viktigaste uppgifter, som - tillsammans med frihandelspolitiken på detglobala planet - är avgörande för att knäcka massarbetslösheten.ValutasamarbeteAtt få ordning på svensk ekonomi är ett viktigt mål i sig ochinte i första hand för att kunna delta i EU:s monetärasamarbete.Motiven för att skapa en ekonomisk och monetär union är såväl politiskasom ekonomiska. Särskilt den starka tyska ekonomin påverkar påtagligtutvecklingen i alla länder. I ett tätt samarbete får och andra mindrestater större inflytande över ekonomiska utveckling. Valutaunionenär vidare ett sätt att säkerställa den inre marknadens funktion mot vågor avnationell protektionism. EMU omöjliggör konkurrensdevalveringar, därenskilda länder söker lösa sina problem på bekostnad av andra. Samarbetetkräver en viss finanspolitisk harmonisering.Om länderna, som om EMU kräver, har sinaekonomier i gott skick - med inflation, budgetunderskott och räntenivåerunder kontroll - innebär inte samarbetet att den nationella beslutsrätten i t exvälfärds-, arbetsmarknads- eller skattefrågor inskränks. Vad som prioriteras ibudgeten bestämmer vi själva.Sverige har deklarerat att man strävar efter att bli EMU-medlem "i enlighetmed bestämmelserna i fördraget", men att i sista hand ligger avgörandet hosriksdagen. Det fanns alltså vid inträdet i EU en klar viljeinriktning i EMU-frågan.Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen i skrivelsen (7.2) tar tydligställning för ett svenskt deltagande, liksom att regeringen tar avstånd frånallatankar på att revidera regelverket för den ekonomiska och monetära unionen.Vi delar också regeringens syn på den svenska deklarationen vidmedlemsförhandlingarna att det är riksdag som skall ta slutligställning till frågan om deltagande i den tredje etappen av EMU. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av EU:s östutvidgning vidregeringskonferensen ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa vetorätten vid införande avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa principen om hållbar tillväxt i EU:sfördragstexter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxling för jobben och miljön,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbetet inom den s.k. tredje pelaren,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen ochomarbetande av artikel 235,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vetorätten vid den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken.