mot · GK02Bo414 · 1996-10-07 00:00:00 — BakgrundRiksdagen beslutade att avskaffa deregler som begränsade utlänningars rätt att köpa och säljajord, skog och eldistributionsanläggningar, bl avattenkraftsanläggningar.I propositionen Om utländska förvärv av fast egendom (92/93:71), som lågtill grund för beslutet, framkom det att den enda anledningen att ändradåvarande svensk lagstiftning i förvärvsfrågor var EG:s kapitalliberalise-ringsdirektiv. Texten fortsätter med motiveringen: "medger inteatt gör några permanenta undantag från bestämmelserna idirektivet"... "När det gäller förvärv av fast egendom måste denna integreringvara genomförd senast när träder i kraft. "Förvärvsrestriktioner avskaffades inte enbart gentemot EG utan också iförhållande till övriga världen, anmärkningsvärt nog utan att remiss-instanserna eller riksdagsledamöterna kommenterade detta.FörvärvslagarnaI EU-förhandlingarna var därmed förvärvsfrågorna redanavgjorda och uppfyllde de krav som ställdes påkapitalets, och däribland de fasta egendomarnas, friarörlighet.I och med anpassning och senare anslutning till EUgäller de s.k. diskrimineringslagarna, som skall eliminerasvårigheter för kapitalet att flyta fritt mellanmedlemsländerna. Därmed gäller denna lag såväl utlänningarsom svenskar. riksdag genomförde med storbrådska av 90-talet liberaliseringar ijordförvärvslagar och de lagar som är starkt kopplade tillförvärv. Exempel på sådana lagar är: skötsellag i jordbruket,skogsvårdslagen, fastighetsbildningslagar,mineralfyndighetsbestämmelser osv.Konsekvenserna ser vi idagLokalt finns det byar där mer än hälften av jord och skog äruppköpta av icke-producenter. Hur skall dessa byar iframtiden kunna bidra med viktigasteexportprodukt, skog, och dessutom medlivsmedelsförsörjning? Lokalt och regionalt kan vi i olikadelar av landet se mycket negativa effekter för produktionenp g a jordbruksuppköp av icke-producenter, skogsskövlingoch kortsiktig spekulation av fast egendom. Detta fårkonsekvenser både regionalpolitiskt och miljömässigt för attinte tala om sänkt livskvalité för de boende.Oåterkalleligheten i konsekvenserna är särskild när ägandet av natur-resurserna släpps fritt på världens "klippmarknad".Vad händer med svensk ekonomi och ekonomisk självständighet om viinte kan påverka, kontrollera och förvalta källorna till vår råvaruproduktion,förädlingsindustri, handel och export?De krav om bosättning som kommit från LRF och också väntas frånregeringen skall jämföras med den text i proposition 92/93:71, sid 34 somsäger: "Om lagfart beviljas av misstag trots att förvärvaren inte uppfyllerhemvistkriteriet och inte heller har förvärvstillstånd, blir köpet inteogiltigt. "Förslag som bosättning kan möjligtvis ändra på boendet på de fastighetersom innehåller en boendedel, men påverkar inte produktion, brukande ochfolkförsörjning.Vatten- ochkärnkraftsindustrinVatten- och kärnkraftsindustrin styrs och förvaltas allt merav fria marknadskrafter p g a liberaliseringen avförvärvslagen efter förslag i prop. 92/93:71. Vad blirföljderna av fria förvärv av eldistributionsanläggningar,avreglerad elmarknad och elkabelutbyggnad till kontinenten?Vad sker med säkerheten och underhållet av dammarna,priserna, vattenregleringarna...?Riksdagen röstade enhälligt (utom en som avstod) för fri försäljning avvåra gemensamma naturresurser utan debatt i frågan. Den debatt som fördeshandlade om fritidshus.Ändrade riksdagsbeslutDet är som har tagit besluten och har ansvaret förvad som sker med landets naturresurser , därför kräver viatt den tidigare lagen om utländskt förvärv (1982:618) införs(utan den promemoria med ett tillägg, som skrevs ; Ds1991:76) .Vi anser också att de lagar som skall sammanfalla med förvärvsfrågornaåtertar sin tidigare lydelse från tiden före anpassningen till den kontinentalalagstiftningen.Idag splittras naturresursfrågorna upp utan samband i flera olikadepartement. Vi anser att det behövs ett helhetsgrepp på dessa lagar och enfördjupad diskussion. Ägande, mark- och naturresursfrågor måste utredasoch debatteras i sin helhet och komplexitet med alla i de sakfrågor och olikalagar som sammanfaller, innan nya lagar på detta område antas.Vi kräver att en ny opartisk miljökonsekvensutredning inför en eventuellEMU-anslutning tillsätts, där direktiven för utredningen med specielltavseende på "ekonomi och ekologi" följs på ett mer seriöst sätt än den miljö-konsekvensutredning som gjordes inför EU-medlemskapet. Särskilt saknasmiljökonsekvensbeskrivning inom redovisningsområden, markanvändningoch hushållning med naturresurser. Konsekvenserna av nuvarande lagstiftning måste utredas . Densenaste begränsade utredningen som gjordes var rapport1995:3.Historiska erfarenheterDet historiska perspektivet får inte heller tappas bort, varförvi anser att utredare skall se till den historiska erfarenhet somfinns i dessa frågor : baggböleriet somdebatterades som "Norrlandsfrågan" i och erfarenheterna från "flyttlasspolitiken" 1968och framöver.Lagstiftningen kring ägandet var också då centrala frågor och av storbetydelse. upprepas historien, orsakad av riksdagsbeslut då som nu.Men är inte skövlingen begränsad till den norra halvan av utanhela landet drabbas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den tidigare lagen om utländska förvärv (1982:618) böråterinföras,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de lagar som skall sammanfalla med förvärvsfrågorna böråterta sin tidigare lydelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda ägande-, mark- och naturresursfrågorna innan nya lagarinförs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny opartisk miljökonsekvensutredning inför ett ev.medlemskap i ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konsekvenserna av nuvarande lagstiftning bör utredas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utredare bör se till historiska erfarenheter i enlighet med vadsom anförts i motionen.