ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Kr602 · 1996-10-07 00:00:00 — Utbildning av teckenspråkslärare och teckenspråkstolkar Ansvaret för att, på begäran, tillhandahållateckenspråkstolkar åt döva medborgare ligger påSveriges primärkommuner och landstingsfria kommuner.Från statens sida finns (se handikappreformen) ett uttalatintresse av att förbättra omfattningen avlandstingskommunernas tolkservice. I detta avseende harstaten, , inrättat ett stimulansbidrag vilketutgår med ett årligt belopp till landstingskommunerna för attmöjliggöra rekrytering av fler teckenspråkstolkar och därmedutöka omfattningen av tolkservice.Genom detta stimulansbidrag har dock en mycket paradoxal situationkunnat identifieras. som staten ger bidrag till landstings-kommunerna för att rekrytera teckenspråkstolkar finns väldigt få tolkar attrekrytera. finns, runt om i landet, 821 lediga platser somteckenspråkstolkar. I princip finns inga behöriga sökande till dessa platser.Statens stimulanspengar läggs i stället på hög hos de flesta landstings-kommuner, som dessa söker med ljus och lykta efter människor attanställa - utan att hitta några.Anledningen till tolkbristen står i första hand förmodligen att finna i ettföråldrat och underdimensionerat utbildningssystem. För det första tar statenidag inget samlat ansvar för utbildning av teckenspråkstolkar. Grundutbild-ningarna i teckenspråk ligger utspridda över landets folkhögskolor, utan attstaten har något större inflytande över utbildningarnas kvalitet. Genomgångengrundutbildning i teckenspråk ger långt ifrån någon garanti att bli antagen tilltolkutbildningen. Inträdeskraven till tolkutbildning, som anordnas av vid , , är oerhörtkvalificerade och många sökande faller ifrån. Vid det senaste testet 1996klarade 95 personer av första gallringen medan endast fem stycken blevgodkända vid den andra gallringen. Förutom att utbildningssystemet redanfrån början är feldimensionerat leder detta även till att det blir svårt attmotivera ungdomar att läsa teckenspråk; endast ett fåtal ungdomar är bereddaatt läsa teckenspråk om de senare inte kan vara säkra på att de harnågon nytta av utbildningen.Det borde rimligtvis förhålla sig så att en elev, som godkänts frångrundutbildningen i teckenspråk, automatiskt är behörig att söka in tilltolkutbildningen. Detta innebär att staten måste garantera kvaliteten på dengrundläggande teckenspråks-utbildningen. Vidare bör övervägas omtolkutbildningen skall begagna terminsintag istället för, som , årsintag.Det bör även analyseras hur behovet av fortbildning för utexaminerade tolkarser ut, och i samband med detta bör man överväga ett eventuellt samarbetemed högskolor och universitet kring utvecklingen av teckenspråks- ochtolkutbildningarna. Det bör även analyseras hur utbildningsbehovet ser ut hosdem som är intresserade av att arbeta som teckenspråkstolkar men somav olika anledningar faller bort vid testerna. Kan man t ex införa en extratermin, använda sig av påbyggnadskurser eller dylikt? HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad översyn av teckenspråks- och tolkutbildningarna.
mot · GK02Kr603 · 1996-10-07 00:00:00 — Folkbildningen och studieförbunden är en ovärderlig resursför att nå resultat bland grupper som saknar studievana. Detgäller bland annat många invandrare. Studieförbunden ärockså genom sina utbildningsmetoder en viktig tillgång föratt öka invandrares integration i det svenska samhället.Det finns flera argument för att ta till vara och utveckla folkbildningen.1. Demokrati och jämlikhet. Studieformen bidrar till att bygga upp denenskildes känsla för demokratin och dess spelregler.2. Studieformen utgår från varje deltagares förmåga och förkun-skaper. Den passar därför många som har bristfälliga grundkunskaper ochstudieovana.3. Studieförbunden kan ge viktiga bidrag för att stärka kulturensställning gentemot den ökande kommersialiseringen.Studieförbunden är för att ge grundkunskaper i bas-ämnen som svenska, samhällskunskap, historia, engelska, matematik ochdatakunskap. Ett annat viktigt område är kurser i hur man startar och driverett företag. Många människor, inte minst invandrare, har både intresse ochgoda idéer. Men de behöver lära sig hur man rent praktiskt startar ettföretag. En annan viktig uppgift för studieförbunden är att erbjuda anställdapå arbetsplatserna vidareutbildning. Den stora utbildningssatsning som nuska göras vänder sig framför allt till de lågutbildade. I den satsningen måstestudieförbunden spela en central roll.Mot den här bakgrunden är det angeläget att folkbildningen och studie-förbunden får tillräckliga resurser. Det är en viktig del av utbildnings-satsningen för lågutbildade. Det är också en viktig del av arbetet att integrerainvandrarna i det svenska samhället. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens betydelse.
mot · GK02Kr605 · 1996-10-07 00:00:00 — Under rubriken "stöd till uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor" föreslås i budgetpropositionenför 1997 att ett bidrag på skall fördelastill de fackliga organisationerna LO, TCO och samtLantbrukarnas riksförbund, ochFöretagarnas riksorganisation.Utgångspunkten för fördelning av medlen bör bl.a. vara medlemstal iorganisationerna. För att få del av medlen bör vidare organisationernaredovisa utbildningsplan för de verksamheter de avser att genomföra.Verksamheten bör också i lämpliga delar genomföras i samverkan medfolkbildningens organisationer, studieförbund eller folkhögskolor.De konsumentkooperativa organisationerna har förbisetts i propositionenoch finns inte med som möjliga mottagare av medlen. De konsument-kooperativa företagen har av tradition och av "demokratiskäl" bedrivit ettomfattande fortbildningsarbete gentemot sina medlemmar av just det slagsom beskrivs i propositionen. Men av samma "plånboksskäl" som gäller defackliga organisationerna och de övriga föreslagna bidragsmottagarna är detför närvarande inte möjligt att göra detta i samma utsträckning som tidigare.Det är vår mening att de konsumentkooperativa organisationer som harindividuella medlemmar, t.ex. KF och HSB, bör få samma tillgång tillmedlen som de i propositionen nämnda organisationerna.Konsumentkooperationen har ett gemensamt institut, Kooperativa institu-tet (Koopi), där både KF och HSB är medlemmar. Det vore administrativtlämpligt att Koopi blir den organisation som å dessa medlemmars vägnar tarfram de ovan beskrivna utbildningsplanerna och ansöker om medel förutbildningsinsatser till de individuella medlemmarna i konsumentkoopera-tionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de konsumentkooperativa medlemsföretagen skall vara medvid fördelning av medlen.
mot · GK02Kr8 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik konstarkiv i har funnits i mer än 30 åroch har drivits av de småländskakonstnärerna, organiserade i konstnärsförbund.Utöver en rik utställningsverksamhet - 10-15 utställningarper år - har en betydande och unik samling skapats mednutida konst av Smålandskonstnärer.Sedan en tid är driftsformerna för Konstarkiv en stiftelse därdelägarna är kommun, och läns landstingoch , som svarar för den konstnärligaverksamheten i arkivet.I pågår ett arbete med att skapa nya förutsättningarför den växande verksamheten och för att kunna göra rättvisa åt denpermanenta samlingen. Under denna process har projektet utvidgats till att nuomfatta skapandet av , Konst och form i , medanknytning till Baltikum.Värnamo, som är huvudort i det småländska industribältet med dess"Gnosjöanda", har ett geografiskt strategiskt läge i korsningen mellan E 4:anoch . Goda järnvägsförbindelser och nära till och Växjöflygplatser betyder en utmärkt placering av denna Arena.Den småländska industrin i t.ex. glas-, möbel- och textilbranscherna arbetarpå en hög konstnärlig nivå och har uppnått världsrykte. Men huvudparten avindustrin i övrigt arbetar som underleverantörer med priset som främstakonkurrensmedel. Förmågan att utveckla egna unika produkter är försvag och måste stärkas för att framgången skall kunna fortsätta.Smålands Arena, vars koncept utarbetats av Konstarkiv i dialogmed nationella och internationella experter, skall vara ett forum därkonstnärer och formgivare får de intellektuella konfrontationer och denstimulans som alla behöver. för Konst och form i Nordenskall spegla samtidskonsten i med särskild hänsyn till densmåländska konsten och den samtida industridesignen.Arenan skall i nära samverkan med industrin visa och diskutera formensoch industridesignens betydelse, undervisa och ha praktiska program isamverkan med högskolor, museer, medier etc. Detta tillsammans med eninternationell utställningsverksamhet skapar den kreativa miljö som ger intebara utan en större region förutsättningar att ge sina medborgare ettrikt immateriellt och materiellt liv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om projektet arena för konst och form i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna att projektetSmålands arena för konst och form i bör stödjas av staten iuppbyggnadsskedet och i den framtida driften.
mot · GK02Kr9 · 1996-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:3 Kulturpolitik I utredningen om Distributionsstödet till dagspressen (Ds1996:5) föreslogs att skall ha möjlighetatt dra in distributionsstödet om det görs vinstuttag urdistributionsbolag som syftar till att kringgålikaprisprincipen.Inom dagstidningsdistributionen förekommer tidningsägda distributions-företag. På landsorten finns underentreprenörer till Tidningstjänst ochPressens Samdistribution. Dessa ägs undantagslöst av det dominerandetidningsföretaget inom respektive region. I ägs PressensMorgontjänst av och . Tidningsbärarnaägs av ett antal tidningar som utkommer i . Arbetet är dock intedelägare i bolaget.Genom hög prissättning av distributionen och höga vinstuttag urdistributionsbolag kan regeln om likapris kringgås och tidningar som stårutanför ägarkretsen missgynnas. Distributionsstödet syftar till att ge tidningarmed olika hushållstäckning och olika ekonomiska förutsättningar möjlighetatt distribueras på någorlunda lika villkor. Vi anser därför att en regel börinföras som gör det möjligt att dra in distributionsstödet i fall där det äruppenbart att vinstuttag sker på ett sätt som syftar till att kringgålikapriset. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att en regel införs i presstödsförordningen som gerPresstödsnämnden möjlighet att dra in distributionsstödet om det är uppenbartatt ett distributionsföretag kringgår likaprisprincipen genom storavinstutdelningar.
mot · GK02L202 · 1996-10-07 00:00:00 — Stiftelselagen som trädde i kraft har visat sig hastora negativa effekter för de småinsamlingsstiftelserna/fonderna. Lagens nya krav om attauktoriserad eller godkänd revisor skall anlitas samt att allainsamlingsstiftelser skall underställas tillsynmed registreringsavgift och registerhållningsavgift gerbetydligt ökade kostnader. För många små stiftelseröverstiger kostnaderna avkastningen av kapitalet ochstiftelserna tvingas att ta pengar ur fonden för att kunnauppfylla lagens krav.Inom ungdomsverksamhet av olika slag finns flera sådana småinsamlingsstiftelser/fonder med ett kapital på . Dehar tillkommit genom insamlingar och /eller gåvor samt har ett speciellt syftesom att bidra till förkovran av ungdomar inom den egna organisationen. Oftaär stiftelsekapitalet lågt och det arbete som stiftelsens styrelse utför görs påideell basis. Avkastningen på kapitalet kan bara bli några få tusen kronoreftersom en insättning på bank är det enda realistiska alternativet för ett sålitet kapital. Avkastningen bidrar dock i hög grad till att ge utbildning ochuppmuntran till ungdomar som flitigt arbetar inom organisationen bl a somledare.Före den nya stiftelselagen kunde t ex distriktets årsstämma utse en revisoroch riksförbundets styrelse en. Distriktsstyrelsens beslut angåendeansvarsfrihet tillställdes riksstyrelsen. Tillsynen utfördes inte av enmyndighet men säkerheten var ändå stor.Om inte alla dessa små stiftelser skall ätas upp av administrativa kostnader,tillsynskostnader, måste en förändring ske, en ändring av lagen så att en gränsför kapitalets storlek avgör om skall vara kontrollmyndighet,eller att själv avgör om det är lämpligt att ge dispens fråntillsyn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ändring i stiftelselagen vad gällertillsynen av insamlingsstiftelser som har ett så litet kapital att normalbankränta inte täcker kostnaderna för tillsyn och revision i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GK02L204 · 1996-10-07 00:00:00 — Värdering av mjuka värden i företag Vem törs och vill ändra på ett ekonomiskt synsätt som ärutformat för en industrisektor som bara svarar för 15 %av BNP? Ett synsätt som värderar hårda tillgångar iform av maskiner, lager och byggnader. Ett synsätt sombortser från att alla mjuka tillgångar i form av utbildadpersonal, datasystem, dataprogram etc. är lika viktiga förverksamhetens överlevnad. Ett synsätt som tillåter att företagkan fördela "betalningarna" för en maskin under flera årmedan en investering i mjuka tillgångar måste betalas på engång, med andra ord belasta resultatet i sin helhet det åretinvesteringen görs.Det fordras inte mycket fantasi för att förstå att detta synsätt hindrat mångamjuka investeringar som t.ex. personalutveckling under lågkonjunktur.Personalutveckling som kunnat rädda många jobb. Det har i stället medförtpersonalavveckling, eftersom "kunskapsföretagen" enligt det ekonomiskasynsättet haft fel sort av tillgångar, dvs. de värdelösa mjuka tillgångarna.Enligt Upplysningscentralen är konkurser inom tjänstesektorn fortfarandehögre än för industrisektorn.Hur många jobb hade räddats om svenska politiker förstått ovanståendeföre lågkonjunkturen? Speciellt i den växande nisch som ska bli Sverigesräddning - kunskapsföretag/tjänsteföretag.Det är dags att införa humankapitalet dvs. det mänskliga kapitalet somtillgång i företagens årsredovisningar. Satsningar på humankapitalet främjarden ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Från liberal utgångspunkt ärmänniskan företagets viktigaste tillgång. Därför måste den ekonomiskapolitiken inriktas på en kraftfull satsning på mjuka investeringar - detmänskliga kapitalet - dvs. arbetsrutiner, organisation och personligkompetensutveckling.Idag tas hårda investeringar t.ex. maskiner och skrivbord upp somtillgångar i företagens balansräkningar. Människan betraktas som en mjukinvestering utan synligt värde i balansräkningen. Utgiften för inventarier kanfördelas , men kostnaden för att anställa och utbilda,vidareutbilda och kompetensutveckla människor måste man ta direkt.Företag bör främst värderas utifrån dess potentiella förädlingsförmåga.Detta innebär att alla tillgångar som påverkar produktiviteten ska varavärdemässigt synliga i balansräkningen. Målet är att få ett nytt synsätt påmjuka investeringar och att införa en bokföringsmässig värderingspraxis somär anpassad till dagens verksamhetsstruktur och som mäter humankapitaletsbetydelse. Då får vi en effektiv ekonomistyrning som stimulerar till ökadesatsningar i kompetensutveckling, informationssystem och andra mjukainvesteringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringar i humant kapital.
mot · GK02L205 · 1996-10-07 00:00:00 — Sedan lagstiftningen om stiftelser ändrades, vilket var ennödvändighet av många skäl, så kvarstår emellertidproblemet med att finna en lämplig organisationsform förkulturinstitutioner där samverkan sker mellanoffentligrättsliga huvudmän såsom kommuner,främjarföreningar såsom hembygdsrörelser och företag ellerenskilda. De gamla "stiftelserna" fungerade som en lämpligform för detta, men de organisationsformer som står tillbuds passar inte för t.ex. länsmuseer och liknande.Även om befintliga organisationer kunnat fortsätta, så omöjliggör rättslägetatt nya organisationer bildas.Av ekonomiska skäl, därför att nya stöd- och sponsororganisationer växerfram i världen, därför att man skall ta tillvara den initiativkraft och denarbetsvilja som finns hos de typer av folkrörelser som det här rör sig om,samt att det för kulturens bästa måste finnas pluralism, måste det finnas enorganisationsform där alla dessa intressenter kan ingå och samverka.Riksdagen har givit regeringen i uppdrag att utarbetaförslag till en sådan organisationsform. Så har emellertid ej skett. Regeringenhar ansett sig ha fullgjort sitt uppdrag med de olika typer av juridiskapersoner som man pekade på i stiftelsepropositionen. För dem som är aktivapå detta område framstår det dock som klart att det inte räcker, och att enjuridisk person av typen "organisation utan vinstintresse", som finns i andraländer måste tillskapas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att det i lagstiftningen kan skapas en juridisk person avtypen "organisation utan vinstintresse".
mot · GK02L207 · 1996-10-07 00:00:00 — Ytterligare åtgärder för att främja internationellthandelsutbyte är nödvändigt. En sådan åtgärd som vi villfästa uppmärksamheten på är att skapa möjligheter försvenska företag att bilda nya europeiska företag tillsammansmed företag från andra medlemsstater i den europeiskaunionen. Kommissionens förslag om europeiska aktiebolag,europeiska kooperativa föreningar och europeiskaömsesidiga försäkringsbolag bör därför realiseras. Sådananya associationsformer skulle göra det möjligt för fysiskaoch juridiska personer från minst två medlemsstater attoberoende av olika nationella lagar verka inom hela unionenoch på så sätt utnyttja den inre marknadens alla fördelar.Utvidgningen av EU att omfatta ett antal av de tidigare östeuropeiskastaterna kan motses i en inte alltför avlägsen framtid. Den nämnda typen avföretag kan komma att bli ett mycket bra instrument för snabb teknik- ochkunskapsöverföring till de kommande nya medlemsstaterna och på så sättverksamt bidra till ett expanderande näringsliv, större konsumtion ochdärigenom fler arbetstillfällen. Naturligtvis skulle de nya associationernaockså få positiva effekter på alla de andra medlemsländerna.Under åtminstone har det pågått resultatlösa diskussioner iministerrådet om det europeiska aktiebolaget. Diskussionerna om deeuropeiska kooperativa föreningarna har inte pågått men har hittillsvarit lika resultatlösa. Vad vi har erfarit, är det inte förslagen tillförordningarom de olika associationerna som i och för sig är det största problemet utanfrågan om tillhörande direktiv om rätten för arbetstagarna till information ochinflytande. I dessa frågor råder stora meningsskiljaktigheter mellan ett par avmedlemsstaterna. Den är vad vi kan förstå i princippositivt inställd till förslagen. Vi har också erfarit att det på europeisk nivåhar förekommit framställningar från företagsorganisationer och enskildaföretag som önskar att frågan om de europeiska aktiebolagen får en snabblösning. I har och Lantbrukarnas riksförbundnyligen i en gemensam skrivelse till regeringen hemställt att den svenskaregeringen mera aktivt arbetar för att förslaget om europeiska kooperativaföreningar skall få en snabb lösning.Som ett led i åtgärderna för att expandera näringslivet i ett internationelltperspektiv och därigenom bidra till fler arbetstillfällen instämmer vi i KF:soch LRF:s hemställan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiva åtgärder för att få till stånd nya europeiskaassociationsformer.
mot · GK02L208 · 1996-10-07 00:00:00 — Att s.k. fallskärmsavtal blir offentliga är angeläget för allasom i olika sammanhang har med ett företag att göra, såsomaktiemarknaden, kreditmarknaden, affärspartner, anställdam.fl. Det är också viktigt för allmänhetens förtroende förföretagen och företagsamheten i stort att ersättningar tillderas ledande befattningshavare upplevs som rimliga. Ävenav detta skäl är det angeläget att öppenheten i dessaavseenden ökar.Sedan 1 januari 1996 gäller nya regler för bolagens redovisning avstyrelseledamöters och andra ledande befattningshavares anställningsför-måner. Härigenom ökar kännedomen om ofta diskuteradefallskärmsavtalen. Till detta kommer att de företag som är registrerade påbörsen måste följa de rekommendationer som utfärdades av Närings-livets börskommitté.Genom den nya lagstiftningen har den tidigare frivilliglinjen förstärktsgenom vissa tvingande regler. Lagstiftningen har verkat under enredovisningsperiod. Ännu finns inte någon samlad erfarenhet av vilken effektlagstiftningen har fått på företagens redovisningar. Det är angeläget atttillämpningen av kraven på en öppnare redovisning nu följs upp genom enutvärdering och redovisning till , tillsammans med eventuellaförslag till skärpningar av reglerna. Utvärderingen bör gälla alla störreföretag, inklusive offentliga bolag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av reglerna om förbättrad redovisning och öppenhetom ledande befattningshavares anställningsförhållanden.
mot · GK02L210 · 1996-10-07 00:00:00 — Revisorers skyldighet att anmäla brott Den ekonomiska brottsligheten är omfattande.Skadeverkningarna drabbar alla medborgare i vårt land. Ispåren av den ekonomiska brottsligheten följerföretagskonkurser och mänskligt lidande. Det råder därförenighet om att kampen mot den ekonomiska brottslighetenmåste föras med kraft. Här som på andra områden måsteönskemålen om effektivitet vägas mot kraven pårättssäkerhet. Denna avvägning är inte en gång för alla given.Det gäller exempelvis frågan hur omfattande revisorerstystnadsplikt skall vara. hindrar den att enrevisor polisanmäler brott som han upptäcker vid singranskning och som han kanske till och med har anmärkt isin revisionsberättelse.I dag finns det uppenbara risker för att revisorernas iakttagelser ommisstänkt brottslighet stannar hos bolagsledningen och aldrig kommer till debrottsutredande myndigheternas eller allmänhetens kännedom. Dettaförhållande finner vi inom de gröna djupt otillfredsställande.Enligt vår mening framstår det som motiverat att ålägga revisorer isamtliga aktiebolag skyldighet att underrätta åklagare om brott som deupptäcker under sin granskning av bolagen. Det måste vara ett allmäntintresse att brottslig verksamhet i aktiebolag utreds. Uppgifter om sådanverksamhet bör därför komma till brottsbekämpande myndigheterskännedom. En skyldighet av nu angivet slag kan antas bidra härtill ochdärigenom få en väsentlig brottsförebyggande effekt.Vi begär därför att regeringen utformar en bestämmelse i gällandelagstiftning där det framgår att en revisor skall vara skyldig att tillaktieägare,bolagsstyrelse och allmänna åklagare anmäla oegentligheter i ett företagsbokföring. Revisorn skall också vara skyldig att till allmän åklagare anmälabetydelsefulla och avsiktliga oegentligheter som han fått kännedom om undersin yrkesutövning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om revisorers skyldighet att anmäla brott.