mot · GK02So656 · 1996-10-07 00:00:00 — InledningDen socialliberala inställningen tilldrogerMissbruk av olika droger är ett av vår tids störstafolkhälsoproblem. Ett beroende av droger, både narkotika,alkohol eller andra droger och alldeles oavsett om beroendetär medicinskt, socialt eller både och, begränsar både eget ochandras frihet och självbestämmande.Den enskilde människans frihet har alltid begränsningar. Enligt en liberalsyn ska inte människan kunna upphäva sin egen frihet eller skada andramänniskors frihet. Liberalismen, humanismen och flera andra ideinriktningarbygger också på en människosyn och en moral som säger att människor harett ansvar, inte bara för sig själva, utan även för varandra. Ur detgrundläggande etiska ställningstagandet växer ett socialt patos som innebäratt människor genom vardagshandlingar eller genom olika välfärds-inrättningar och lagstiftning strävar efter att hjälpa varandra.Drogberoende innebär att missbrukaren upphäver sin egen frihet samtidigtsom han/hon i de flesta fall även skadar andra människor, sin familj ellerandra anhöriga. Därutöver uppstår en stor kostnad för samhällskollektivetp.g.a. missbruket.Liberaler har alltid insett att friheten är begränsad och att det socialaansvaret för sig själv och sina medmänniskor är en omständighet sominskränker en annars ohämmad personlig frihet.Arbetet för att begränsa skadorna av alkohol och olika droger är denkanske viktigaste folkhälsopolitiska insatsen som kan göras. Föreliggandemotion är det liberala svaret på hur detta bekämpningsarbete skall gå till.AlkoholAlkohol konsumeras i de flesta länder men dryckesvanornavarierar mycket i olika kulturer. I en del är det tradition attendast dricka vid enstaka och festliga tillfällen. I andra sesalkohol som en del av födointaget. I haralkoholvanorna förändrats genom att vianammat dryckesvanor från framför allt samtFolkhälsoinstitutet har i sin rapport nr 4 1996 redovisat alkoholutvecklingeni . Den totala alkoholförsäljningen har ökat . År1946 uppgick den till ca alkohol per invånare och däröver. Den kulminerade då den uppgick till . Den senaste siffran ärfrån 1995 och var då . I dessa siffror ingår inte den oregistreradealkoholkonsumtionen vilken torde vara av icke obetydlig omfattning ochuppgår enligt vissa beräkningar till . En samlad bedömning avgrundskoleungdomens alkoholvanor är att legat ganskastabilt, dock har enligt den senaste Sifo-undersökningen ungdomar ökat singenomsnittliga årskonsumtion något. De få undersökningar som gjorts avvuxnas alkoholkonsumtion visar en klar ökning av kvinnorsalkoholkonsumtion.Alkoholens effekter på hälsan är väl kända. En positiv effekt harnoterats, nämligen att mycket måttlig alkoholkonsumtion i vissaåldersgrupper minskar risken för kranskärlssjukdom i hjärtat och slaganfall.Dessa positiva effekter skall dock vägas mot alkoholbrukets avigsidor.Världshälsoorganisationen () uppskattar att 750.000 människor dör perår i världen på grund av alkoholskador. Alkoholrelaterade sjukdomar ochskador utgör av den börda sjukdom och skador utgör. Alkohol ären signifikant faktor bakom sjukhusinläggningar, dödsfall i trafiken,olycksfall på arbetsplatser, drunkningsolyckor, mord och självmord.Problemet är således inte att det dricks för lite alkohol utan, med tanke påskadorna, snarare för mycket.Den sjuklighet och invaliditet som alkoholbruk leder till representerar entung börda för nästan alla världens länder. Vid sidan om de medicinskaproblemen alkoholbruket förorsakar återfinns en rad sociala problem somvåld i hemmet, sjukfrånvaro från arbete och våld mot kvinnor och barn.Unga människor är särskilt utsatta vid alkoholbruk på grund av sin lägretolerans mot alkohol och brist på erfarenhet av drickande samt derasdrickande i risksituationer.Kvinnor är också mer utsatta för alkoholrelaterade skador än män på grundav lägre vikt och sammansättning av fettväven i kroppen. Kvinnor uppnårhögre blodkoncentrationer av alkohol än män vid intag av samma mängd.Alkoholbruk under graviditet är förenat med ökad risk för missfall, födsel avdödfött barn och prematura födslar samt s.k. fetalt alkoholsyndrom då barnetföreter vissa karakteristiska skador.WHO har formulerat strategier för hur länderna skall kunna minskasjuklighet och dödlighet relaterad till alkoholbruk. Dessa omfattar priskontroll och kontroll av tillgängligheten åldersgräns för utköp av alkohol trafiklagstiftning mot bilkörning under alkoholpåverkan begränsning av marknadsföring hälsoupplysningsprogram riktade såväl till allmänheten som olikanyckelgrupper i samhället primärvårds- och samhällsbaserade interventionsprogramÄven om mycket har gjorts på alkoholområdet för att trängatillbaka alkoholskadorna måste vi fortsätta våraansträngningar för att minska den totalaalkoholkonsumtionen. Åtgärder som enbart riktas motmissbrukargruppen är otillräckliga. Målet måste vara attminska totalkonsumtionen i enlighetmed WHO:s rekommendation. Målet måste bibehållas ävenom det inte kan uppnås som tänkt år 2000.Den strategi för att minska alkoholskadorna som den alkoholkommissionsom tillsattes av socialminister föreslog och som följsupp av den nuvarande regeringen har förutsättningar att lyckas om den intestannar vid ord utan också leder till konkreta insatser. Den inrymmerförstärkning av det förebyggande arbetet bl.a. genom upplysning ochopinionsbildning, upprättande av en nationell handlingsplan, regionala ochlokala satsningar, årlig rapportering av uppnådda resultat samt upprättandeav forskningsprogram och samordning av alkoholstatistiken. har en nyckelroll i detta arbete. Regeringen bör snarastge en samlad redovisning av vad som gjorts och vad somytterligare behöver göras för att uppnå målet.Upplysning och opinionsbildningAtt förebygga alkoholmissbruk och att skapa respekt föralkoholen som vanebildande drog är en av de viktigasteinsatserna för att förbättra folkhälsan, tillsammans med attminska tobaksbruk och narkotikamissburk.Upplysningen och opinionsbildningen om alkohol måste - i synnerhet omalkoholen blir mer lättillgänglig och prisinstrumentet inte kan användas somtidigare - intensifieras och samordnas med den övriga alkoholpolitiken ochövrig hälsoupplysning. Alkoholupplysningen kan inte bara riktas motmissbruket utan måste även belysa effekterna av allt alkoholbruk och verkaför en minskad totalkonsumtion. Både ungdomarnas, deras föräldrars ochandra vuxnas vanor behöver påverkas.En opinionsbildning mot langning av alkohol till ungdomar måste pågåoavbrutet. Större kampanjer bör återkomma regelbundet och genomföras isamverkan mellan staten, kommunerna och det ideella föreningslivet. Det ärviktigt att personal vid Systembolaget, i livsmedelsaffärer (öl klass II) och pårestauranger håller på åldersgränserna när det gäller försäljning till ochservering av ungdomar.Det är viktigt att nu aktivera lärare och elever för att öka kunskaperna omalkohol, narkotika och tobak, de s.k. ANT-frågorna. ANT-undervisningen iskolan har kommit på undantag i en del skolor . Med stöd avden nya läroplanen är liksom sex och samlevnad samt miljöfrågornaämnesövergripande kunskapsområden som bör stödja medkommentar och referensmaterial. bör följa upp att tagitdenna sin uppgift på allvar och är igång med att utveckla stödmaterial. Varjeskola bör utveckla handlingsprogram för elevarbetet med hälsofrågor därsjälvfallet ANT-frågorna skall ha en framträdande roll. Lärare,ungdomsledare och andra, som i sitt arbete kommer i kontakt medtonåringar, måste i sin yrkesutbildning och fortbildning få gedigna kunskaperom alkohol och övriga beroendeframkallande medel.Stat och kommun bör i samverkan med näringsliv och organisationerstödja förekomsten av alkoholfria miljöer. Särskilt bör tillkomsten avalkoholfria träffpunkter för ungdomar stödjas.I alla de insatser på olika områden som görs för att begränsa och behandlaalkoholskadorna är det av mycket stor vikt att ett ungdomsperspektiv finnsmed. En omfattande forskning har betonatmissbruksproblematikens starka samband med förhållanden under barn- ochungdomsåren.Sjukvård och socialvårdHälso- och sjukvården, och de ideellaorganisationerna gör alla betydande insatser för vård ochrehabilitering av alkoholskadade. Ett problem är oklarhet iansvarsförhållandena. Vi anser att ett grundläggande ansvarför missbrukarvården bör läggas på kommunerna. Isamverkan mellan socialtjänst och sjukvård börmissbruksenheter byggas upp med ansvar för den samlademissbrukarvården. Vården kräver personal med social,medicinsk och psykologisk kompetens och bör ha sintyngdpunkt i öppenvården. Till dessa missbruksenheter börknytas ett betalningsansvar för all institutionskrävandemissbrukarvård.Kvinnors alkoholmissbruk har ökat i omfattning under senare år.Missbrukarvården är ännu inte anpassad för en situation med ökad andelkvinnliga missbrukare. En del kvinnor föredrar blandade institutioner, andraönskar och behöver institutioner och program som är särskilt anpassade förkvinnor. Det är viktigt att program för kvinnor med alkoholproblemutvecklas både på det förebyggande planet och behandlingsplanet.Erfarenheterna vid t.ex. den s.k. EWA-kliniken, , bördärvid tas tillvara.De utvärderingar av olika behandlingsinsatser som förbedömning av medicinsk teknologi (SBU) gjort inom det medicinska fältethar varit banbrytande och bör tillämpas inom missbrukarvården.Socialstyrelsen har tagit initiativ till sådana bedömningar av socialtjänstensinsatser. Det bör understrykas att de utvärderingar av metoder som användsbåde inom hälso- och sjukvården och för att behandla ochrehabilitera missbrukare bör utvärderas så att man vet vad man gör.Kvinnor och alkoholKvinnors konsumtion och dryckesmönster har ändrats sedanmotboken avskaffades 1955. Yngre kvinnor har delvisanammat de manliga alkoholvanorna och bruk och missbrukkrupit ner i åldrarna på ett mycket oroande sätt. Kvinnor fårhögre alkoholhalt i blodet än män vid intag av samma mängdalkohol. Kvinnliga alkoholister uppvisar fysiska ochpsykiska sjukdomstillstånd i högre grad än män samt företeren överdödlighet både i förhållande till den kvinnligabefolkningen och till manliga alkoholister. Det är ännu intevetenskapligt klarlagt vad dessa skillnader beror på. Tilldetta kommer alkoholens fosterskadande effekter som är välkända.Mot bakgrund av detta är det särskilt viktigt med ett effektivt förebyggandearbete riktat till flickor och kvinnor. Här har bl.a. skolan och ungdoms-mottagningarna en viktig roll som bör förmedla mer riktad information tillflickor än vad som sker i dag.Hälso- och sjukvården möter kvinnor som söker för olika somatiska ochpsykiska besvär, som egentligen är att tillskriva alkoholproblem. Vidupptagning av sjukdomshistoria bör läkaren alltid ta upp frågan omalkoholbruk. Mödrahälsovården och barnhälsovården bör känna ett särskiltansvar för det förebyggande arbetet med tanke på det väntade eller nyföddabarnet.Missbrukarvården för kvinnor med alkoholproblem är ännu inte anpassadför en situation med en ökande andel kvinnliga missbrukare. En del kvinnorföredrar blandade institutioner, andra önskar och behöver institutioner ochprogram som är särskilt anpassade för kvinnor. Det är viktigt att program förkvinnor med alkoholproblem utvecklas både på det förebyggande planet ochpå behandlingsplanet. Erfarenheterna vid t.ex. den s.k. EWA-kliniken,, bör därvid tas tillvara.AlkoläskSystembolaget har avvisat flera produkter som tillhörvarugruppen alcoholic lemonades: alkoläsk. Den förstaprodukt som avvisades var Two Dogs, som offererats frånÅbro bryggeri. I en skrivelse till bryggeri av den 24april 1996, motiverade Systembolaget beslutet om avvisning.Det primära motivet för avvisning återfinns i Systembolagets avtal medstaten, punkt 4. Där föreskrivs att bolagets produkturval ska grundas på bl.a."...en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningarav produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga och etiskahänsyn".I Systembolagets sociala ansvar ingår en omsorg om samhällets barn ochungdomar. Alkoläsk har läskedrycker som förebild, både vad avser smak ochutformning av flaska/burk, och måste anses ha just ungdomar och barn sommålgrupp. Alkoholhalten är relativt hög och varierar mellan 4 och 5,5volymprocent. Produkten avvisades därför på grund av särskilda risker förskadeverkningar och etiska hänsyn.Erfarenheter från StorbritannienAlkoläsken - eller "alcopops" som dryckerna benämns iStorbritannien - har varit föremål för en het debatt i fleraländer inom EU, framför allt i Storbritannien.Det brittiska (som har anslag från bl.a.Department of Health and Employment) har redovisat fakta omalkoläsken/de problem som uppstått i efter att alkoläskenbörjade marknadsföras. Alcohol Concern arbetar med alkoholpolitiska frågorgenom upplysning, forskning och konferenser.Försäljningen av alkoholdrycker har minskat i de senasteåren, och alkoholproducenterna har sökt nya målgrupper. Ungdomar iStorbritannien står för av läskedrycksmarknadens omsättning på6,. Dessa faktorer, i kombination med att ungdomar är lättareatt locka vid lansering av nya drycker, gjorde att producenterna började satsapå en ny marknad, med ungdomar som presumtiva konsumenter.Den första alkoläsken introducerades i . I april1996 fanns ett 40-tal märken och omsättningen är uppe i 250 miljoner pund.Dryckerna finns i många smaker, t.ex. apelsin, jordgubbe, , cola -och till och med som "källvatten". Smaken är ofta mycket söt och döljereffektivt alkoholsmaken som i sig kan vara motbjudande för ungamänniskor. Flaskorna/burkarna är också utformade på ett sådant sätt att deska vara tilldragande för unga människor . Burkarna har samma storlek somvanliga läskedrycksburkar och etiketterna på såväl flaskor som burkar ärfantasifullt utformade med t.ex. seriefigurer. Färgerna kan var grälla, ochibland självlysande.Under den tid som dryckerna har marknadsförts i hardebatten varit intensiv och kritikerna många. Reaktioner har kommit frånlärare, läkare, återförsäljare, ungdomsarbetare m.fl. Flera parlamentariker,bl.a. hälsoministern, har uttalat stark oro för de följder som enligt uppgiftredan har börjat visa sig. Barn och ungdomar sägs ofta ses dricka alkoläsk.En enad kritikerkår anser att en allvarlig fara med dryckerna är att barn ochungdomar kan lockas till ett beroende av alkohol på ett mycket försåtligt sätt- eftersom de inte ens känner att det är alkohol de dricker. En av kritikerna,, ledamot av , har krävt att ska starta en undersökning angående alkoläsken.Flera kommuner i har förbjudit försäljning av alkoläsk ochvissa pubinnehavare har frivilligt stoppat all försäljning av dennadryckeskategori.Alkoläsken i SverigeÄven i har viss debatt förekommit - även om deninte varit lika intensiv som i . Ytterst fåförsvarar denna produkt. Det har till och med varit svårt attfå leverantörer av alkoläsk att ställa upp i radio- och TV-debatter.Det finns dock en minoritet som försvarar försäljningen av alkoläsk ochanser att Systembolagets ålderskontroll gör att dryckerna inte blir tillgängligaför dem som är under 20 år.Vi har visserligen en långt bättre situation i än i ,men ingen kan blunda för det faktum att äldre ungdomar langar till yngre.Alkoläsken har dessutom marknadsförts intensivt , så det ärknappast troligt att tonåringar i allmänhet är okunniga om dryckens existens.Systembolagets totala försäljning av alkoläsk från förstaförsäljningsveckan (vecka 32 1996) uppgår till310 , vilket är liktydigt med över en miljon 33 cl-flaskor.Alkoläsk och EG-rättenSystembolaget anförde i ett kompletterande yttrande tillAlkoholsortimentsnämnden att beslutet om att inte säljaalkoläsk inte utgör ett handelshinder enligt Romfördragetsartikel 30. De senaste årens rättspraxis i visaratt domstolen har blivit alltmer benägen att accepteranationella regler, som till sin natur inte begränsartillgängligheten till marknaden för utländska produkter istörre utsträckning än för nationella.Enligt ett grekiskt rättsfall (angående reglering av apoteks ensam-försäljningsrätt av modersmjölksersättning) faller en nationell åtgärd utanförartikel 30, om den nationella åtgärden sträcker sig till att begränsa antaletförsäljningsställen där produkter kan köpas. Enligt bl.a. det grekiska målet ärdet tillräckligt att produkter har möjlighet att nå marknaden.Innehavare av partihandelstillstånd och serveringstillstånd i harmöjlighet att sälja flera sorters alkoläsk. Produkterna har således tillgångtillden svenska marknaden. Därför kan handelshinder enligt artikel 30 ej ansesföreligga.Även om man skulle bortse från artikel 30 kan Systembolagets åtgärderändå vara berättigade i enlighet med artikel 36, dåfolkhälsoskäl kan åberopas. Åtgärden måste kunna anses vara proportionellmed hänsyn till de allvarliga skador hos ungdomar och barn som konsumtionav alkohol kan medföra.Alkoholsortimentsnämndens beslutAlkoholsortimentsnämnden har med hänvisning tillRomfördragets artikel 30 beslutat att Systembolaget inte kanavvisa alkoläsk från sortimentet.Nämndens inställning är av synnerlig vikt för Systembolagets verksamhetoch den svenska alkoholpolitikens fortsatta tillämpning.EG-domstolen har inte haft tillfälle att pröva om den svenskaalkohollagstiftningen är förenligt med EG-rätten. Det skulle vara olyckligtom nämndens rättstillämpning leder till en uppfattning att beslut somgrundar sig på den svenska alkohollagstiftningen är stridande mot EG-rättenutan att har fått möjlighet att tolka den svenskalagstiftningens förenlighet. Som tidigare nämnts tyder senare rättsfall på attden svenska lagstiftningen faller utanför tillämpningsområdet för artikel 30.Vi anser att Systembolaget bör ges möjlighet att kunna överklagaAlkoholsortiments-nämndens beslut.Olaglig spritförsäljningDet är nu dags att på allvar gå till offensiv mot hembränningoch spritsmuggling. Ingen vet hur stor den oregistreradealkoholkonsumtionen (det s.k. mörkertalet) egentligen är.Professor vid ochSvenska bryggareföreningen har gjort olika undersökningar.De pekar på ett mörkertal på av dentotala alkoholkonsumtionen. Detta motsvarar en oregistreradkonsumtion på mellan (Kuhlhorn) och 2,7() liter per person över registreradeförsäljningen, som 1995 var ca ren alkohol perperson över 15 år.Hembränning och smuggling är allvarliga brott. Särskilt om verksamhetenbedrivs i stor skala. En stor del av den här verksamheten är ofta ett led i enorganiserad kriminalitet. Den är ett hot mot en social alkoholpolitik somsyftar till att minska alkoholskadorna i . Därför är det angeläget medett brett åtgärdsprogram mot den olagliga spritförsäljningen.Folkrörelser, myndigheter och kommuner bör mobiliseras. Budskapet börvara: storskalig hembränning och spritsmuggling är ett hot mot ungdomaroch bidrar till missbruk. Om man dricker svart sprit stöder man denorganiserade brottsligheten. I har genomförts kampanj mot hembränning, smuggling och annan olovlig sprithantering.Bakom kampanjen står flera departement och myndigheter. En preliminärutvärdering visar att kampanjen har givit en del positiva resultat både vadgäller hembränningens omfattning och norrmännens attityder till illegalsprithantering. En liknande informationsinsats bör genomföras i Sverige.En mängd gissningar cirkulerar om omfattningen av hembränning ochspritsmuggling. För att skapa mer klarhet om mörkertalet har Systembolagettillsammans med Vin & Sprit, ochFolkhälsoinstitutet uppdragit åt en forskargrupp att göra en kvalificeradbedömning av den icke registrerade alkoholkonsumtionens omfattning. Ävenalkoholinspektionen deltar nu i projektet. Forskarnas slutrapport beräknaskomma under 1997.Regeringen har också uppdragit åt ,, och Alkoholinspektionen att kartläggaomfattningen och karaktären på den olagliga sprithanteringen samt attkomma med förslag till lämpliga åtgärder för att minska den.Hittills har inte tillräckligt gjorts för att bekämpa den svartasprittillverkningen och försäljningen. Ofta är det slumpen som gör atthembrännare grips i samband med spaning mot andra brott. Storskalighembränning och spritsmuggling är lika allvarligt som narkotikabrott.Den organiserade spritsmugglingen underlättas av minskade tullkontrollerpå grund av EU-medlemskapet. Större mängder alkohol som införs i Sverigeskall beskattas med svenska alkoholskatter. Av detta borde följa att eneffektiv tullkontroll med fler stickprovskontroller av långtradare fårgenomföras. Det finn ingen anledning för att vara mindre skärpt ikontroll av smugglingsförsök än andra EU-länder. Regeringen har lagtfram förslag om tullens befogenheter vid gränsen. Förslag om kontroll avtransporter även inne i landet förbereds. Om dessa åtgärder mot denorganiserade smugglingen inte är tillräckliga måste ytterligare insatserövervägas. Annars kommer alkoholpolitiken att undergrävas ochalkoholskadorna öka.Självklart kommer de höga svenska alkoholskatterna in i bilden, när ökadinförsel och olaglig sprithantering diskuteras. Om den lagliga gränshandelntillåts öka kraftigt, torde det i längden bli omöjligt att behålla en mycketkraftigare beskattning av alkohol i än i vårt grannland Danmark.Däremot är det troligen inte särskilt effektivt att sänka spritskatten om manvill minska den olagliga spritförsäljningen inne i landet. Följanderäkneexempel belyser detta:En flaska sprit kostar i en systembutik . Priset på svarta marknadenkan uppskattas till . Tillverkningskostnaden är uppskattningsvis 10 kr.Såväl köpare som säljare av svart sprit "tjänar" alltså per flaska.Om priset på systemspriten sänks respektive får viföljande belopp.sänkning20 %sänkning40 %Pris i systembutiken150 kr110 krPris på svarta marknaden(antagande att priset på svartsprit också sjunker)80 kr60 krSäljarens vinst70 kr50 krKöparens vinst70 kr50 krSlutsatsen är uppenbar: Även med mycket kraftigaalkoholskattesänkningar blir vinsten att köpa resp. säljahemtillverkad sprit mycket stor. Det är inte troligt attalkoholskattesänkningar leder till nämnvärt minskat utbud avolaglig sprit. Effekten blir troligen istället en ökadkonsumtion av såväl legal som illegal sprit. Med hänsyn tillhittills gjorda studier av priskänsligheten för sprit i ,kan en prissänkning väntas öka den öppnaspritkonsumtionen med sprit. En sänkningmed kan leda till att den lagliga försäljningen ökar med12 miljoner liter.InförselsreglernaI förhandlingarna inför medlemsskapet i EU var hänsynen tillSveriges fortsatta möjligheter att bedriva en restriktivalkoholpolitik en central fråga. De två viktigaste inslagen idenna politik är detaljhandelsmonopolet och de högaalkoholskatterna. Några begränsningar i nivåerna på skatterfinns inte inom EU annat än att skatten per alkoholprocentförutsätts vara densamma inom respektive land. harhär således stor frihet att välja den omfattning avalkoholbeskattningen som vi önskar.Dock är och var det uppenbart att ett införande av de - med undantag förDanmark - gällande reglerna för privatpersoners rätt till införsel av alkoholsnabbt skulle urholka möjligheterna för att ha den prispolitik som viönskar. Därför framförde och fick gehör för krav på avsevärt lägreinförselkvoter än de vanliga mellan EU-länderna. Undantaget blev detsammasom för och kom inte som i fall bara att gälla starkspritutan också öl och vin. Tidsmässigt kom undantaget att knytas till det danska,så att förhandlingarna förutsattes ske inför år 1997.Av avgörande vikt inför ställningstagandet till om förhandlingsresultatetpå den här punkten var möjligt att acceptera var bedömningen att eventuellaändringar i kvoterna bara kunde ske genom beslut som alla var överens om.Det är därför utomordentligt allvarligt att nu synes drivapå för att få till stånd sådana ändringar i dessa kvoter att en av de tvåviktigaste grunderna för den svenska alkoholpolitiken riskerar att smulassönder. Det är ett mycket märkligt agerande från kommissionens sida inteminst mot bakgrund av att redan de nuvarande kvoterna innebär väsentligaproblem för den svenska prispolitiken.Vi har från sida hävdat att den i dennafråga måste agera med största fasthet.