mot · GK02So638 · 1996-10-07 00:00:00 — FamiljepolitikFör att ett samhälle ska präglas av trygghet måste både vuxnaoch barn känna gemenskap och delaktighet samt mötas avrespekt och ansvarstagande. Alla vuxna har ett specielltansvar för att möta barns behov av trygghet och tillit ävenom det är föräldrarna som i första hand har ansvaret förbarnens uppväxt och fostran.Föräldrarnas kärlek och omsorg skapar hos barnet en grundtrygghet somgör det rustat att möta livets olika påfrestningar. Föräldrarnas överföring avnormer och ideal lär barnet att visa respekt och hänsyn gentemot andramänniskor. Att vara förälder innebär ett stort ansvar, ett ansvar som är ytterstbetydelsefullt för hela samhällets utveckling. Men förutsättningarna förföräldrarna att fullgöra sin viktiga föräldraroll har under några kortadecennier förändrats på ett genomgripande sätt. Allt fler barn lever tillsam-mans med bara den ene föräldern, oftast mamman. Förvärvsfrekvensen blandsmåbarnsföräldrar har ökat kraftigt, med allt vad det innebär av slitningarmellan arbete, hem och familj i den stressade vardagen. Problem till följd avarbetslöshet och ekonomiska åtstramningar bidrar också i hög grad till ökadepåfrestningar på barnfamiljerna. I sin viktiga uppgift att skapa tryggauppväxtvillkor för barnen behöver föräldrarna samhällets stöd mer ännågonsin.Barnkonto -systemförändring för socialtrygghetDagens system för stöd till småbarnsfamiljerna är mycketomfattande, men det innehåller flera oacceptabla orättvisor. Iföräldraförsäkringen, som bygger på att man ger mer bidragtill den som tjänar mest pengar, missgynnas de mångaensamstående mammor som oftast är deltidsarbetande ellerlågavlönade. Med nuvarande föräldraförsäkring fårhöginkomsttagaren upp till tio gånger högre ersättning perdag för omsorgen om sina barn jämfört med vadlåginkomsttagaren får. Andelen ensamstående kvinnor medbarn som är beroende av socialbidrag är också mycket stor.Den s.k. generella välfärden omfattar långt ifrån alla idag.Det är samhällets uppgift att garantera alla en grundläggandesocial trygghet. Inte minst måste detta gälla inomfamiljepolitikens område. Den ansvarsfulla föräldrarollenutsätts för allt större påfrestningar på grund avförändringarna i samhället. Samhällets stöd är nödvändigt.Men dagens familjestöd saknar den flexibilitet, valfrihet ochrättvisa som borde vara självklar i ett moderntvälfärdssamhälle. Föräldrarnas möjligheter att självabestämma vad som passar bäst för deras barn och för derasfamiljesituation är alltför små inte minst då det gäller valetav barnomsorg. De flesta föräldrar har varit hänvisade tillden lösning som ensidigt gynnats i familjepolitikendvs föräldrapenning och därefterkommunal barnomsorg. De familjer vars barn har plats inomden offentligt finansierade barnomsorgen får en kraftigsubvention för varje barn och år medan de familjer vars barninte har fått plats eller som löser barnomsorgen på annat sättblir helt utan stöd för sin omsorg.Centerpartiet anser att alla barn är lika mycket värda och att alla föräldrarsinsatser är lika viktiga. Därför fordras ett rättvist familjestöd som ocksåmåste utformas så att det skapar större förutsättningar för föräldrarna att hatid och ork med barnen.Av den anledningen föreslår ett samlat familjestöd i form avett barnkonto som ska utgå lika för varje barn , dvsperioden och kunna användas mycket flexibelt.Barnkontot ska vara beskattat och ersätta föräldraförsäkringen ochbarnbidraget för den aktuella åldersgruppen. Det garanterar en grundnivåvarje månad. Dessutom ger barnkontot möjlighet att ta ut ett större beloppunder den tid och på det sätt som passar familjens behov, något sommotsvarar dagens föräldraförsäkring. Skillnaden är att i barnkontosystemetuppnås rättvisa då varje barn blir lika mycket värt och då den ensamståendelågavlönade mamman erhåller lika mycket som föräldern med högainkomster.Barnkontot ger stor valfrihet. I dagens föränderliga samhälle är det viktigtatt familjestödet utformas för att följa med sin tid och inte förhindrarmöjligheterna att tillgodose olika behov.Statens system ska inte styra familjernas liv utan familjerna ska styra hurman använder systemet. Först då får pressade småbarnsföräldrar det stöd i sinansvarsfulla uppfostrargärning som är så viktig för hela samhällets framtidautveckling.FöräldrautbildningKraven på föräldrarna ökar i vårt ständigt föränderligasamhälle. Stora omflyttningar har fått till följd att denaturliga banden till hembygden, till släkt och vänner löstsupp. Rötter har klippts av och nya har haft svårt att växa ifrämmande miljöer. Många familjer har blivit isolerade ochkänner sig ensamma och utsatta i sin föräldraroll. Bristen pågemenskap är en olycklig utveckling inte bara för individenutan för hela samhället.Nya separationer hör också till vardagen. Flyktingar har skilts frånhemlandet, från släkt och vänner. Föräldrar går skilda vägar ochensamstående föräldrar blir alltfler. Många barn växer upp utan pappa ellernågon annan manlig förebild i sin närhet. Arbetslivet har blivit skilt frånfamiljelivet. Konflikter uppstår då vardagen skall räcka till för både arbete,hem och familj. Det är inte lätt i dagens samhälle att vara förälder med detstora ansvar det innebär att ge barnen en harmonisk och trygg uppväxt.I olika former av föräldrautbildning får föräldrar stöd och kunskap sombidrar till att skapa trygghet i föräldrarollen och därigenom godauppväxtvillkor för barnen. Den allmänna föräldrautbildning som riksdagenbeslöt om 1979 knöts till barnavårdscentralerna och avsåg framföralltutbildning kring tiden för barnets födelse och första levnadsår. EnligtSocialstyrelsens rapport 1994:4 Barns villkor i förändringstider erbjöds dennaverksamhet i föräldragrupper vid av landets barnavårdscentraler. Lägstvar andelen i städerna. Erfarenheterna från dem som deltar iföräldragrupperna är mycket positiva, inte minst tack vare möjligheterna tillutbyte av erfarenheter och att knyta sociala kontakter.Verksamheten måste vidgas till att omfatta alla barnavårdscentraler.Föräldrautbildningen skulle kunna vara ett mycket större stöd i den svåraföräldrarollen än vad som är fallet. Termen föräldrautbildning leder förmånga tankarna fel då det inte skall handla om utbildning i traditionellmening. Minst lika viktigt är att i grupp få stöd och råd, att få delaerfarenheter och knyta kontakter. Genom att beskriva verksamheten på ettannat sätt än som utbildning borde ännu fler föräldrar kunna motiveras attdelta. Föräldrautbildningen bör vara en rättighet för alla vuxna. Den bordestarta tidigt och pågå under barnens hela uppväxt. Den måste breddas till attockså innefatta psykologi. Jämställdhetsaspekterna borde i högre grad tas tillvara. De särskilda pappagrupperna måste fortsätta och utvidgas.I och har forskning bedrivits om föräldraskapetsbetydelse för barnets utveckling. Brister i föräldraskapet har visat sig vara enviktig orsak till att barn och unga utvecklar våldsbeteende.Genom att hjälpa föräldrar att skapa bättre relationer kan man hejdautvecklingen mot ökat ungdomsvåld.Föräldrautbildning har i forskningsprojekt i framgångsrikt använtsäven vid behandling av föräldrar med problem. Metoden bör prövas ibehandlingsarbete i Sverige.GrundtrygghetTrygghet betyder mycket för oss alla i livets olika skeden.Trygghet har också olika betydelse för olika människor.Trygghet handlar bl a om att ha ett arbete, en inkomst somklarar försörjningen, en bra bostad, gemenskap med grannar,släkt och vänner, tillgång till vård och omsorg när behovenuppstår, trygg ålderdom gällande ekonomi, boende, vård ochservice, listan kan göras lång.En arbetslivsförsäkringPå grund av samhällets oförmåga att bygga upp skyddsnätnär det gäller ekonomisk och social trygghet är det mångasom faller utanför systemen. För en allt större andelkvinnor utgör socialbidraget enda försörjningen. Likasåökar andelen kvinnor som är hemlösa, framförallt skerökningen i de yngre åldrarna.Centerns grundtanke om allas rätt till en grundläggande social trygghetpräglar vårt förslag om införande av en arbetslivsförsäkring vid sjukdom,arbetsskada, arbetslöshet och funktionshinder. Inkomstskyddet som ärhuvudprincipen i den statliga välfärdspolitiken medför att staten ger olikamycket trygghet, mest till dem som redan har mest och inget till dem sominte kunnat eller hunnit kvalificera sig. Tryggheten utgår från den enskildesanställningsförhållanden, vilket leder till att allt större grupper som intelyckats ta sig in på arbetsmarknaden också hamnar utanför den generellatryggheten. Detta utanförskap är oacceptabelt, särskilt då det i storutsträckning gäller också av andra skäl känsliga grupper. Det handlar omungdomar som står i beredskap att etablera sig i vuxenlivet genom att viaarbete försörja sig själva. handlar det om kvinnor som ensammahar försörjningsbördan för sig och sina barn. arbetslivsförsäkringska ersätta de olika statliga försäkringar som ersätter inkomstbortfall underden yrkesverksamma delen av livet. Försäkringen ska omfatta samtligamedborgare i landet som står till arbetsmarknadens förfogande från ochupp till normal pensionsålder, . Den ska ge ekonomisk grundtrygghetsom garanterar grundläggande behov, lika för alla. Förutom grundpenning-delen ska den innehålla en inkomstrelaterad arbetslivspenning och möjlighettill privata lösningar genom avtals- eller privata lösningar, försäkringar.GrundpensionCenterns tankar om grundtrygghet har fått gehör i det nyapensionssystemet vilket i synnerhet gynnar lågavlönade ellerdeltidsarbetande kvinnor. En garantipension lika för alla ikombination med en inkomstrelaterad del ger trygghet. Vårdav barn ska också bli pensionsgrundande. Detta är ett steg irätt riktning mot ökad jämställdhet.I förslaget om efterlevandepension hävdar vi samma princip, behållgrundtryggheten, ATP-delen och barnpensionen.ÄldreomsorgAlla människors lika värde är grunden för politik.Ett bra boende, tillgång till vård och omsorg är oerhörtviktigt för att känna trygghet när man blir gammal.Samhällets utveckling gör att vi nu kan bo kvar hemmamycket längre . Förutsättningen för det är att detfinns tillgång till service, vård och omsorg när behovenuppstår. Den kommunala har huvudansvaretäven om många av de vardagliga sysslorna, som är så viktigaför välbefinnandet, med fördel kan utföras av den privatatjänstesektorn, kooperativ o s v. Allt mer av vård sker ihemmen. Det innebär också att mer stöd och hjälp utförs avanhöriga, vanligen kvinnor. Eftersom det är kommunenshemtjänst som avlastas skall kommunen betala anhöriglönutifrån t ex vårdbiträdesavtalet. Kommunen har också ettansvar att synliggöra anhörigvårdarna, ge dem råd och stödvid speciella anhörigträffar. Former för avlastning vidledighet skall också ingå i systemet.Det är ändå den offentliga vården och servicen som är övervägande. Densom är vårdbehövande skall enligt vår uppfattning inte behöva flytta mångagånger mellan olika boendeformer, helst bara en gång då man flyttar från denegna bostaden. Äldre måste utifrån sina egna behov och önskemål kunnavälja de sociala lösningar som passar bäst. Många föredrar att så länge sommöjligt bo kvar i det egna hemmet där miljön är invand och det känns tryggt.När förutsättningarna förändras måste det finnas en möjlighet att självpåverka var man vill bo. Många äldre vill bo nära sina anhöriga. Därför skalläldre som också har behov av omsorg ha rätt att flytta till en annan kommun.I vård- och omvårdnadsboendet är tryggheten och vetskapen om bl a omsorgavgörande. Med krympande resurser i vården finns nu knappt någon tid förden sociala delen. Här kan de arbetslösa s k 55 plus bli en tillgång.Äldre invandrareAndelen äldre invandrare ökar snabbt. I deras kultur gälleroftast att den yngre generationen tar hand om mor- ochfarföräldrar. Detta skall så långt möjligt stödjas och kan medfördel ingå i ovan beskrivna anhörigstödssystem. En positivdel är att de ungdomar som hjälper sina gamla tränar sitt egethemspråk och ungdomarna kan också hjälpa pensionärernamed svenska. De äldre känner också trygghet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnkonto,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning vid alla barnavårdscentraler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning under barnens hela uppväxt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pappagrupper,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning i behandlingsarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en arbetslivsförsäkring,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trygghet i äldrevården.